# Az Európai Unió C 346/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 346 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. szeptember 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 346

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. szeptember 27.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. október 2–5-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 109., 2018.3.22 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2017. október 23–26-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 138., 2018.4.19 .

  A 2015. évi mentesítésről szóló, 2017. október 25-én elfogadott szöveget a  HL L 318., 2017.12.2. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. október 2–5-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 109., 2018.3.22 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2017. október 23–26-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 138., 2018.4.19 .

  A 2015. évi mentesítésről szóló, 2017. október 25-én elfogadott szöveget a  HL L 318., 2017.12.2. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 109., 2018.3.22 .

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 138., 2018.4.19 .

A 2015. évi mentesítésről szóló, 2017. október 25-én elfogadott szöveget a  HL L 318., 2017.12.2. számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. október 3., kedd |
| 2018/C 346/01 | Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások aktuális állásáról (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a nők magán- és közszférán belüli gazdasági szerepvállalásának növeléséről az EU-ban (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a civil társadalom mozgásterének fejlődő országokban tapasztalható szűküléséről (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a kiberbűnözés elleni küzdelemről (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása az EU–ASEAN politikai kapcsolatokró (2017/2026(INI)) | 44 |
| | 2017. október 4., szerda |
| 2018/C 346/06 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonság meghatározását szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetéről (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a gyermekházasságok megszüntetéséről (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP23) (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | 2017. október 5., csütörtök |
| 2018/C 346/11 | Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínók helyzetéről (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása Ahtem Csijgoz, Ilmi Umerov krími tatár vezetők és Mikola Szemena újságíró ügyéről (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása a büntetés-végrehajtási rendszerekről és a börtönkörülményekről (2015/2062(INI)) | 94 |
| | 2017. október 24., kedd |
| 2018/C 346/15 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása az európai uniós ifjúsági garanciarendszerek kiadásainak ellenőrzéséről és költséghatékonyságának figyeléséről (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása Az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből bejelentő személyek védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a garantált minimumjövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról (2016/2270(INI)) | 156 |
| | 2017. október 25., szerda |
| 2018/C 346/23 | Az Európai Parlament 2017. október 25-i állásfoglalása a romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjairól és a cigányellenességgel szembeni küzdelemről (2017/2038(INI)) | 171 |
| | 2017. október 26., csütörtök |
| 2018/C 346/24 | Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (környezeti felelősségről szóló irányelv) alkalmazásáról (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása az euroövezet gazdaságpolitikájáról (2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a Parlamentnek a Tanácshoz intézett ajánlásával az Ausztráliával folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozóan javasolt tárgyalási meghatalmazásról (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a Parlamentnek a Tanácshoz intézett ajánlásával az Új-Zélanddal folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozóan javasolt tárgyalási meghatalmazásról (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2015) (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. október 3., kedd

2018/C 346/01

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások aktuális állásáról (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a nők magán- és közszférán belüli gazdasági szerepvállalásának növeléséről az EU-ban (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a civil társadalom mozgásterének fejlődő országokban tapasztalható szűküléséről (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a kiberbűnözés elleni küzdelemről (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása az EU–ASEAN politikai kapcsolatokró (2017/2026(INI))

44

2017. október 4., szerda

2018/C 346/06

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonság meghatározását szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetéről (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a gyermekházasságok megszüntetéséről (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP23) (2017/2620(RSP))

70

2017. október 5., csütörtök

2018/C 346/11

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínók helyzetéről (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása Ahtem Csijgoz, Ilmi Umerov krími tatár vezetők és Mikola Szemena újságíró ügyéről (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása a büntetés-végrehajtási rendszerekről és a börtönkörülményekről (2015/2062(INI))

94

2017. október 24., kedd

2018/C 346/15

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása az európai uniós ifjúsági garanciarendszerek kiadásainak ellenőrzéséről és költséghatékonyságának figyeléséről (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása Az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből bejelentő személyek védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a garantált minimumjövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról (2016/2270(INI))

156

2017. október 25., szerda

2018/C 346/23

Az Európai Parlament 2017. október 25-i állásfoglalása a romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjairól és a cigányellenességgel szembeni küzdelemről (2017/2038(INI))

171

2017. október 26., csütörtök

2018/C 346/24

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (környezeti felelősségről szóló irányelv) alkalmazásáról (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása az euroövezet gazdaságpolitikájáról (2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a Parlamentnek a Tanácshoz intézett ajánlásával az Ausztráliával folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozóan javasolt tárgyalási meghatalmazásról (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a Parlamentnek a Tanácshoz intézett ajánlásával az Új-Zélanddal folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozóan javasolt tárgyalási meghatalmazásról (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2015) (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. október 3., kedd |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozása ***IAz Európai Parlament 2017. október 3-i jogalkotási állásfoglalása az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 3-án került elfogadásra az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Az ICCAT hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések ***IAz Európai Parlament 2017. október 3-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 3-án került elfogadásra az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 236 |
| | 2017. október 4., szerda |
| 2018/C 346/32 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatálybaléptetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, a Cseh Köztársasággal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Portugáliával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373A személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályok és követelmények ***IAz Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374A tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartása ***IAz Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375A ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszere ***IAz Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 245 |
| | 2017. október 5., csütörtök |
| 2018/C 346/40 | Az Európai Parlament 2017. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | 2017. október 24., kedd |
| 2018/C 346/41 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított hagyományos rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről és a 2007/659/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 189/2014/EU tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 560/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]-furán-2-karboxamid (furanilfentanil) ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatnak a kábítószer fogalommeghatározása új pszichoaktív anyagokkal való kiegészítése céljából történő módosításáról és a 2005/387/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Az Európai Parlament 2017. október 24-én elfogadott módosításai a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás ***IAz Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az 1920/2006/EK rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 24-én került elfogadásra az 1920/2006/EK rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Közös halászati politika: a kirakodási kötelezettség végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 24-én került elfogadásra a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 363 |
| 2018/C 346/49 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, az Európai Fenntartható Fejlődési Alaphoz (EFFA) való finanszírozás nyújtására, valamint a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatát követően a sürgősségisegély-tartalék összegének megemelésére irányuló 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | 2017. október 25., szerda |
| 2018/C 346/51 | Az Európai Parlament határozata az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvet a biztosítókra és a biztosításértékesítőkre vonatkozó termékfelügyeleti és -irányítási követelmények tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 21-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Az Európai Parlament határozata az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvet a biztosítási alapú befektetési termékek értékesítésére vonatkozó tájékoztatási követelmények és üzletviteli szabályok tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 21-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Az Európai Parlament határozata a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 22-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Az Európai Parlament határozata a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő módosításáról szóló 2017. szeptember 22-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Az Európai Parlament 2017. október 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme ***IAz Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Az EU külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozása ***IAz Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412A Schengeni határellenőrzési kódex módosítása a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében ***IAz Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 391 |
| | 2017. október 26., csütörtök |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás keretrendszere ***IAz Európai Parlament 2017. október 26-i jogalkotási állásfoglalása az értékpapírosítás közös szabályainak meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás európai keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 26-án került elfogadásra az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények ***IAz Európai Parlament 2017. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 26-án került elfogadásra a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 393 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. október 3., kedd

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozása ***IAz Európai Parlament 2017. október 3-i jogalkotási állásfoglalása az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 3-án került elfogadásra az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Az ICCAT hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések ***IAz Európai Parlament 2017. október 3-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 3-án került elfogadásra az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

236

2017. október 4., szerda

2018/C 346/32

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatálybaléptetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

239

2018/C 346/34

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, a Cseh Köztársasággal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Portugáliával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373A személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályok és követelmények ***IAz Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374A tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartása ***IAz Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375A ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszere ***IAz Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

245

2017. október 5., csütörtök

2018/C 346/40

Az Európai Parlament 2017. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

246

2017. október 24., kedd

2018/C 346/41

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított hagyományos rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről és a 2007/659/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 189/2014/EU tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 560/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]-furán-2-karboxamid (furanilfentanil) ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatnak a kábítószer fogalommeghatározása új pszichoaktív anyagokkal való kiegészítése céljából történő módosításáról és a 2005/387/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Az Európai Parlament 2017. október 24-én elfogadott módosításai a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás ***IAz Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az 1920/2006/EK rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 24-én került elfogadásra az 1920/2006/EK rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Közös halászati politika: a kirakodási kötelezettség végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 24-én került elfogadásra a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

363

2018/C 346/49

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, az Európai Fenntartható Fejlődési Alaphoz (EFFA) való finanszírozás nyújtására, valamint a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatát követően a sürgősségisegély-tartalék összegének megemelésére irányuló 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

2017. október 25., szerda

2018/C 346/51

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvet a biztosítókra és a biztosításértékesítőkre vonatkozó termékfelügyeleti és -irányítási követelmények tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 21-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvet a biztosítási alapú befektetési termékek értékesítésére vonatkozó tájékoztatási követelmények és üzletviteli szabályok tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 21-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Az Európai Parlament határozata a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 22-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Az Európai Parlament határozata a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő módosításáról szóló 2017. szeptember 22-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Az Európai Parlament 2017. október 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme ***IAz Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Az EU külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozása ***IAz Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412A Schengeni határellenőrzési kódex módosítása a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében ***IAz Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

391

2017. október 26., csütörtök

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás keretrendszere ***IAz Európai Parlament 2017. október 26-i jogalkotási állásfoglalása az értékpapírosítás közös szabályainak meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás európai keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 26-án került elfogadásra az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények ***IAz Európai Parlament 2017. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 26-án került elfogadásra a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

393

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. október 2–5-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 109., 2018.3.22.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2017. október 23–26-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 138., 2018.4.19.

A 2015. évi mentesítésről szóló, 2017. október 25-én elfogadott szöveget a HL L 318., 2017.12.2. számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. október 3., kedd

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állása

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások aktuális állásáról (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Királysággal az Európai Unióból való kilépésére vonatkozó bejelentése nyomán kezdődő tárgyalásokról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királysággal az Európai Unióból való kilépésére vonatkozó bejelentése nyomán kezdődő tárgyalásokról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak az Egyesült Királyság EUSZ 50. cikke szerinti bejelentését követő, 2017. április 29-i iránymutatásaira (50. cikk) és a Tanács határozatának 2017. május 22-i mellékletére, amely irányelveket fektet le a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával az állam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak az Egyesült Királyság EUSZ 50. cikke szerinti bejelentését követő, 2017. április 29-i iránymutatásaira (50. cikk) és a Tanács határozatának 2017. május 22-i mellékletére, amely irányelveket fektet le a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával az állam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra vonatkozóan,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A polgárok jogaira vonatkozó alapelvek” és „A pénzügyi elszámolásra vonatkozó alapelvek” című, 2017. június 12-i állásfoglalásaira, valamint „Az Írországról/Észak-Írországról folytatott párbeszédre vonatkozó irányelvek” című, 2017. szeptember 20-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A polgárok jogaira vonatkozó alapelvek” és „A pénzügyi elszámolásra vonatkozó alapelvek” című, 2017. június 12-i állásfoglalásaira, valamint „Az Írországról/Észak-Írországról folytatott párbeszédre vonatkozó irányelvek” című, 2017. szeptember 20-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Egyesült Királyság kormányának az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésével kapcsolatos ügyekben tett állásfoglalásaira, és különösen „Az Egyesült Királyságban élő uniós állampolgárok és az Egyesült Királyság Európai Unióban élő állampolgárai helyzetének védelme” című a 2017. június 26-i és az „Észak-Írország és Írország” című 2017. augusztus 16-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság kormányának az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésével kapcsolatos ügyekben tett állásfoglalásaira, és különösen „Az Egyesült Királyságban élő uniós állampolgárok és az Egyesült Királyság Európai Unióban élő állampolgárai helyzetének védelme” című a 2017. június 26-i és az „Észak-Írország és Írország” című 2017. augusztus 16-i állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel jelenleg a megmaradó 27 tagállam (EU-27) mintegy 3,2 millió állampolgára él az Egyesült Királyságban és az Egyesült Királyság 1,2 millió állampolgára él az EU-27 országaiban; |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg a megmaradó 27 tagállam (EU-27) mintegy 3,2 millió állampolgára él az Egyesült Királyságban és az Egyesült Királyság 1,2 millió állampolgára él az EU-27 országaiban;

| B. | mivel azok az uniós állampolgárok, akik egy másik tagországban telepedtek le, ezt az Európai Unió jogszabályai értelmében élvezett jogaik és azon jogos feltételezés alapján tették, hogy ezekkel a jogokkal egész életükben rendelkeznek majd; |
| --- | --- |

B.

mivel azok az uniós állampolgárok, akik egy másik tagországban telepedtek le, ezt az Európai Unió jogszabályai értelmében élvezett jogaik és azon jogos feltételezés alapján tették, hogy ezekkel a jogokkal egész életükben rendelkeznek majd;

| C. | mivel az Európai Parlament az Európai Unió valamennyi polgárát, így az Egyesült Királyság polgárait is képviseli és az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséhez vezető folyamat során mindvégig az ő érdekeik védelmében fog fellépni; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament az Európai Unió valamennyi polgárát, így az Egyesült Királyság polgárait is képviseli és az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséhez vezető folyamat során mindvégig az ő érdekeik védelmében fog fellépni;

| D. | mivel az Egyesült Királyságban és néhány más tagállamban a közelmúltban előforduló adminisztratív incidensek azt bizonyítják, hogy már most is diszkriminációra kerül sor az EU-27 tagállamok polgárai ellen az Egyesült Királyságban, illetve az Egyesült Királyság polgárai ellen az EU-27 tagországaiban, befolyásolva az érintett polgárok életét és korlátozva jogaik tényleges gyakorlását; |
| --- | --- |

D.

mivel az Egyesült Királyságban és néhány más tagállamban a közelmúltban előforduló adminisztratív incidensek azt bizonyítják, hogy már most is diszkriminációra kerül sor az EU-27 tagállamok polgárai ellen az Egyesült Királyságban, illetve az Egyesült Királyság polgárai ellen az EU-27 tagországaiban, befolyásolva az érintett polgárok életét és korlátozva jogaik tényleges gyakorlását;

| E. | mivel az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépése szükségessé teszi Írország egyedülálló helyzetének és sajátos körülményeinek rendezését, az 1998. április 10-i nagypénteki megállapodás és annak valamennyi része megőrzését és a „kemény” határ megjelenésének megelőzését; |
| --- | --- |

E.

mivel az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépése szükségessé teszi Írország egyedülálló helyzetének és sajátos körülményeinek rendezését, az 1998. április 10-i nagypénteki megállapodás és annak valamennyi része megőrzését és a „kemény” határ megjelenésének megelőzését;

| F. | mivel Észak-Írország azon polgárai, akik gyakorolták vagy gyakorolhatják az ír állampolgársághoz való jogukat, uniós állampolgárságot kapnak és semmilyen módon nem szabad akadályozni vagy gátolni, hogy maradéktalanul gyakorolhassák a Szerződések szerinti jogaikat; |
| --- | --- |

F.

mivel Észak-Írország azon polgárai, akik gyakorolták vagy gyakorolhatják az ír állampolgársághoz való jogukat, uniós állampolgárságot kapnak és semmilyen módon nem szabad akadályozni vagy gátolni, hogy maradéktalanul gyakorolhassák a Szerződések szerinti jogaikat;

| G. | mivel mind az Európai Uniónak, mind az Egyesült Királyságnak maradéktalanul be kell tartania azokat a pénzügyi kötelezettségeket, amelyek az Egyesült Királyság uniós tagságának időszakában keletkeztek; |
| --- | --- |

G.

mivel mind az Európai Uniónak, mind az Egyesült Királyságnak maradéktalanul be kell tartania azokat a pénzügyi kötelezettségeket, amelyek az Egyesült Királyság uniós tagságának időszakában keletkeztek;

| H. | mivel az Egyesült Királyság miniszterelnöke 2017. szeptember 22-i firenzei beszédében némileg pontosította az állampolgári jogokat, az Írországgal és Észak-Írországgal kapcsolatos ügyeket, a pénzügyi rendezés kérdését, az átmeneti időszak szükségességét és az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok kilátásait; |
| --- | --- |

H.

mivel az Egyesült Királyság miniszterelnöke 2017. szeptember 22-i firenzei beszédében némileg pontosította az állampolgári jogokat, az Írországgal és Észak-Írországgal kapcsolatos ügyeket, a pénzügyi rendezés kérdését, az átmeneti időszak szükségességét és az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok kilátásait;

| 1. | megismétli az Egyesült Királysággal az Európai Unióból való kilépésére vonatkozó bejelentése nyomán kezdődő tárgyalásokról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalásában érintett tárgyköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács által 2017. április 29-én elfogadott iránymutatások és az ezt követő, a Tanács által 2017. május 22-én elfogadott tárgyalási irányelvek összhangban állnak az Európai Parlament 2017. április 5-i állásfoglalásával; üdvözli, hogy az Európai Unió tárgyalója e mandátummal teljes összhangban jár el; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a 2017. április 5-i parlamenti állásfoglalásnak megfelelően az Egyesült Királyság miniszterelnöke 2017. szeptember 22-i beszédében határozott időtartamú átmeneti időszakra tett javaslatot; rámutat, hogy erre az átmenetre csak a meglévő uniós szabályozási, költségvetési, felügyeleti, igazságszolgáltatási és végrehajtási eszközök és struktúrák alapján kerülhet sor; hangsúlyozza, hogy egy ilyen átmeneti időszak – akkor, amikor az Egyesült Királyság már nem uniós tagállam – csak a közösségi vívmányok egészének folytatása lehet, ami a négy szabadság (a polgárok, a tőke, a szolgáltatások és az áruk szabad mozgása) maradéktalan alkalmazását vonja maga után, valamint hogy erre csak a személyek szabad mozgásának bármilyen új feltétel előírása révén való korlátozása nélkül kerülhet sor; hangsúlyozza, hogy ez az átmeneti időszak csak az Európai Unió Bíróságának (EUB) teljes körű joghatósága alatt képzelhető el; ragaszkodik ahhoz, hogy ebbe az átmeneti időszakba csak azzal a feltétellel lehet beleegyezni, hogy a felek az Egyesült Királyság kilépésével kapcsolatos valamennyi kérdést lefedő, teljes körű kilépési megállapodást kötnek; |
| --- | --- |

3.

A polgárok jogai

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kilépési megállapodásnak tartalmaznia kell az állampolgárok által jelenleg élvezett valamennyi jogot úgy, hogy helyzetükben nem áll be lényeges változás, továbbá biztosítania kell a viszonosság, az egyenlőség, az egyenértékűség és a megkülönböztetésmentesség elveinek érvényesülését az Egyesült Királyságban lakó uniós állampolgárok, illetve az Európai Unióban lakó brit állampolgárok számára; hangsúlyozza különösen, hogy a jogosult uniós polgároknak és az Egyesült Királyság kilépése után született gyermekeknek családtagként, nem pedig független joggyakorlóként kell a kilépési megállapodás hatálya alá tartozniuk, hogy a jövőbeli családtagoknak továbbra is részesedniük kell a tartózkodási jogban ugyanazon rendelkezések értelmében, mint a jelenlegi családtagok, hogy a dokumentumoknak az uniós joggal összhangban deklaratívnak kell lenniük, hogy minden nehézkes igazgatási eljárást kerülni kell, valamint hogy az uniós jogban meghatározott valamennyi kedvezménynek exportálhatónak kell lennie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza e tekintetben, hogy a kilépési megállapodásnak meg kell tartania a polgárok jogaira vonatkozó valamennyi uniós szabályt a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározottak szerint, ám úgy véli, hogy az Egyesült Királyságnak a 2017. június 26-i állásfoglalásában meghatározott javaslatai e tekintetben nem felelnek meg a várakozásnak, különösen az a javaslat, amelyik a „letelepedett jogállás” új kategóriájának az Egyesült Királyság menekültügyi törvénye értelmében történő létrehozására irányul; aggodalmának ad hangot, hogy ezek a javaslatok, a tárgyalások lassú menete és az uniós polgárok jövőbeli státuszával kapcsolatosan közzétett politikai lehetőségek szükségtelen nehézségeket és aggodalmakat okoznak az EU-27 tagállamok Egyesült Királyságban élő polgárai számára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmának ad hangot az Egyesült Királyságban élő uniós polgárok ellen alkalmazott sajnálatos adminisztratív gyakorlatok ellen; emlékezteti továbbá az Egyesült Királyságot, hogy amíg uniós tagállam marad, addig tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania az Európai Unió jogszabályait, és tartózkodnia kell mindennemű adminisztratív vagy más gyakorlattól, amely többek között a munkahelyükön akadályozza vagy hátrányosan megkülönbözteti az Egyesült Királyságban élő EU-27 tagállamok polgárait; elvárja viszont, hogy az összes többi tagállam biztosítsa az Európai Unióban élő brit állampolgárok számára, hogy az Európai Unió jogszabályainak megfelelő elbánásban részesüljenek, tekintve, hogy mindaddig uniós polgárok maradnak, amíg az Egyesült Királyság ki nem lép az Európai Unióból; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az Egyesült Királyság miniszterelnöke 2017. szeptember 22-i beszédében kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy az EU-27 tagállamok Egyesült Királyságban élő polgárainak jogai közvetlen hatással bírnak azáltal, hogy a kilépési megállapodást az Egyesült Királyság törvényei közé foglalják; hangsúlyozza, hogy ezt oly módon kell megtenni, hogy megelőzzék e tekintetben az egyoldalú változtatásokat, lehetővé tegyék az uniós polgárok számára, hogy a kilépési megállapodásban foglalt jogokra hivatkozzanak közvetlenül az Egyesült Királyság bíróságai és közigazgatása előtt, valamint elsőbbséget biztosítsanak az Egyesült Királyság törvényeivel szemben; hangsúlyozza, hogy az uniós jogrend koherenciájának és integritásának biztosítása érdekében továbbra is az EUB-nak kell az uniós jog és a kilépési megállapodás értelmezésének és végrehajtásának egyetlen és illetékes szerveként működnie; várakozással tekint az Egyesült Királyság ezzel kapcsolatos konkrét javaslatai elé; |
| --- | --- |

7.

Írország és Észak-Írország

| 8. | hangsúlyozza, hogy a kilépési megállapodásnak foglalkoznia kell Írország egyedülálló helyzetével és sajátos körülményeivel, teljes mértékben összhangban a nagypénteki megállapodás valamennyi részével, az együttműködés elismert területeivel és az Európai Unió jogszabályaival annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az észak-írországi békefolyamat folytonosságát és stabilitását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meggyőződése, hogy az Egyesült Királyság kormányának felelőssége egy olyan egyedülálló, hatékony és megvalósítható megoldás felkínálása, amely megelőzi a „kemény” határ megjelenését, biztosítja a nagypénteki megállapodás valamennyi részének való teljes körű megfelelést, összhangban áll az uniós joggal és teljes mértékben biztosítja a belső piac és a vámunió integritását; úgy véli, hogy az Egyesült Királyságnak továbbra is méltányos módon hozzá kell járulnia az Észak-Írországot/Írországot támogató pénzügyi segítséghez; sajnálja, hogy az Egyesült Királyságnak az Észak-Írországról és Írországról szóló állásfoglalásában meghatározott javaslatai e tekintetben nem felelnek meg a várakozásnak; megjegyzi másrészt, hogy az Egyesült Királyság miniszterelnöke 2017. szeptember 22-i beszédében kizárta fizikai infrastruktúra felállítását a határnál, ami azt feltételezi, hogy az Egyesült Királyság továbbra is a belső piac és a vámunió tagja marad, vagy hogy Észak-Írország valamilyen formában a belső piac és a vámunió tagja marad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megismétli, hogy bármilyen megoldás születik is Észak-Írország tekintetében, az nem befolyásolhatja az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatokról szóló megbeszélések során kialakítandó megoldásokat; |
| --- | --- |

10.

Pénzügyi elszámolás

| 11. | tudomásul veszi az Egyesült Királyság miniszterelnökének 2017. szeptember 22-i beszédében elhangzott kijelentést a pénzügyi elszámolással kapcsolatosan, ám e tekintetben konkrét javaslatokat vár az Egyesült Királyság kormányától; kiemeli, hogy a konkrét javaslatok eddigi hiánya komolyan hátráltatta a tárgyalásokat, és hogy e területen lényeges előrelépésre van szükség, mielőtt elkezdődnének a megbeszélések más területekkel, többek között az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretével kapcsolatosan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | újból megerősíti, hogy „A pénzügyi elszámolásra vonatkozó alapelvek” című, 2017. június 12-i bizottsági állásfoglalással összhangban az Egyesült Királyságnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió tagállamaként vállalt pénzügyi kötelezettségeit, és kitart amellett, hogy ezt a kérdést teljes egészében rendezni kell a kilépési megállapodásban; rámutat elsősorban a többéves pénzügyi keretből és a saját forrásokról szóló 2014. évi határozatból (2) származó pénzügyi kötelezettségekre, amelyek magukban foglalják – az átmeneti időszaktól függetlenül – az Európai Unió fennálló kötelezettségvállalásait, kötelezettségeinek rá eső részeit, többek között a függő kötelezettségeket, valamint az Európai Unióból való kilépés költségeit, ugyanis szó sem lehet arról, hogy a 28 tagállam által vállalt kötelezettségvállalásokat csak a megmaradó 27 tartsa tiszteletben; |
| --- | --- |

12.

A tárgyalások előrehaladása

| 13. | emlékeztet, hogy a tárgyalások szakaszos megközelítésével összhangban, ami alapvető fontosságú ahhoz, hogy az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése rendezett körülmények között történjen, alapvető előrelépést kell elérni a polgárok jogait, Írországot és Észak-Írországot, valamint az Egyesült Királyság pénzügyi kötelezettségeinek elszámolását illetően, hogy meg lehessen kezdeni a tárgyalásokat az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretével és az átmeneti időszakkal kapcsolatosan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiemeli annak alapvető fontosságát, hogy az Egyesült Királyság miniszterelnökének 2017. szeptember 22-i beszédében vállalt kötelezettségek az Egyesült Királyság álláspontjában érzékelhető változásokká és ennek megfelelően konkrét javaslatokká váljanak, hogy a tárgyalások első szakaszában felgyorsuljon a munka, a második szakaszban pedig lehetővé váljon a megbeszélések kölcsönös bizalom és őszinte együttműködés alapján történő megkezdése egy, az Egyesült Királyság és Európai Unió közötti társulás keretében kialakítandó új és szoros partnerségről; |
| --- | --- |

14.

| 15. | azon a véleményen van, hogy a negyedik tárgyalási körben nem sikerült kellő előrelépést elérni a polgárok jogait, Írországot és Észak-Írországot, valamint az Egyesült Királyság pénzügyi kötelezettségeinek elszámolását illetően; felszólítja az Európai Tanácsot, hogy amennyiben az ötödik tárgyalási fordulóban e három területen ezzel az állásfoglalással összhangban nincs jelentős áttörés, 2017 októberi ülésén döntsön arról, hogy elhalasztja arra vonatkozó értékelését, hogy kellő előrelépés történt-e e kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Egyesült Királyság kormányának. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0102.

(2)  A Tanács 2014/335/EU, Euratom határozata (2014. május 26.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (HL L 168., 2014.6.7., 105. o.).

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

A nők gazdasági szerepvállalása az uniós magán- és állami szektorban

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a nők magán- és közszférán belüli gazdasági szerepvállalásának növeléséről az EU-ban (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. és 10. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésére, 153. cikkének (2) bekezdésére és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. és 10. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésére, 153. cikkének (2) bekezdésére és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. és 33. cikkére,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és a munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és a munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelvre (3) (a szülési szabadságról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelvre (3) (a szülési szabadságról szóló irányelv),

| — | tekintettel a Bizottságnak a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló, 2008. július 2-i javaslatára (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló, 2008. július 2-i javaslatára (COM(2008)0426),

| — | tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvről szóló, 2009. április 2-i álláspontra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvről szóló, 2009. április 2-i álláspontra (4),

| — | tekintettel a szülési szabadságról szóló irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. október 3-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szülési szabadságról szóló irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. október 3-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0637),

| — | tekintettel az első olvasatban 2010. október 20-án elfogadott, a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a munkavállalókat a munka és a családi élet összeegyeztethetőségében segítő intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadásáról szóló álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első olvasatban 2010. október 20-án elfogadott, a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a munkavállalókat a munka és a családi élet összeegyeztethetőségében segítő intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadásáról szóló álláspontjára (5),

| — | tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010/18/EU irányelvnek a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának változása miatt szükségessé váló módosításáról szóló, 2013. december 17-i 2013/62/EU tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010/18/EU irányelvnek a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának változása miatt szükségessé váló módosításáról szóló, 2013. december 17-i 2013/62/EU tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv) (COM(2012)0614) irányuló, 2012. november 14-i bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv) (COM(2012)0614) irányuló, 2012. november 14-i bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel az első olvasatban 2013. november 20-án elfogadott, a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadásáról szóló álláspontjára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első olvasatban 2013. november 20-án elfogadott, a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadásáról szóló álláspontjára (7),

| — | tekintettel „A nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban” című, 2013. március 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban” című, 2013. március 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a szülési szabadságról szóló, 2015. május 20-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szülési szabadságról szóló, 2015. május 20-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel 2016. április 28-i állásfoglalására a női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. április 28-i állásfoglalására a női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban (11),

| — | tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel 2016. május 26-i állásfoglalására a szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. május 26-i állásfoglalására a szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai (13),

| — | tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett 2017. február 14-i ajánlására az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága 61. ülésszakára vonatkozó uniós prioritásokról (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett 2017. február 14-i ajánlására az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága 61. ülésszakára vonatkozó uniós prioritásokról (17),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014-2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014-2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel 2017. április 4-i állásfoglalására a nőkről és szerepükről a vidéki térségekben (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2017. április 4-i állásfoglalására a nőkről és szerepükről a vidéki térségekben (19),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti jövedelmi esélyegyenlőség: A nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése” című, 2015. június 19-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti jövedelmi esélyegyenlőség: A nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése” című, 2015. június 19-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló, 2011. március 7-i következtetéseire (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló, 2011. március 7-i következtetéseire (20),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. március 7-i ajánlására a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének az átláthatóság révén történő megerősítéséről (2014/124/EU) (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. március 7-i ajánlására a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének az átláthatóság révén történő megerősítéséről (2014/124/EU) (21),

| — | tekintettel az „Új kezdet a dolgozó családoknak a munka és a magánélet közötti egyensúly kihívásainak kezelésére” című, 2015. decemberi bizottsági ütemtervre, valamint a nyilvános és az érdekelt felekkel folytatott konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új kezdet a dolgozó családoknak a munka és a magánélet közötti egyensúly kihívásainak kezelésére” című, 2015. decemberi bizottsági ütemtervre, valamint a nyilvános és az érdekelt felekkel folytatott konzultációra,

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó első globális iránymutatásokra, amelyeket valamennyi ENSZ tagállam egyértelműen jóváhagyott az Emberi Jogi Tanács 2011. június 16-i ülésén; tekintettel a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0681), amely arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ irányadó alapelveit a nemzeti viszonyaikhoz igazítsák, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó első globális iránymutatásokra, amelyeket valamennyi ENSZ tagállam egyértelműen jóváhagyott az Emberi Jogi Tanács 2011. június 16-i ülésén; tekintettel a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0681), amely arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ irányadó alapelveit a nemzeti viszonyaikhoz igazítsák,

| — | tekintettel a Bizottság a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról szóló, 2017. április 26-i közleményére (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról szóló, 2017. április 26-i közleményére (COM(2017)0250),

| — | tekintettel a Bizottság „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i közleményére (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i közleményére (COM(2017)0252),

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank nemek közötti egyenlőségről és a nők gazdasági szerepvállalásának növeléséről szóló csoportstratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank nemek közötti egyenlőségről és a nők gazdasági szerepvállalásának növeléséről szóló csoportstratégiájára,

| — | tekintettel a „Stratégiai kötelezettségvállalás a nemek közötti egyenlőségért 2016–2019” című 2015. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0278), és különösen annak a nők munkaerő-piaci részvételének növeléséről és a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségéről szóló 3.1. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Stratégiai kötelezettségvállalás a nemek közötti egyenlőségért 2016–2019” című 2015. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0278), és különösen annak a nők munkaerő-piaci részvételének növeléséről és a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségéről szóló 3.1. fejezetére,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2017. évi jelentésére, és különösen annak a nők munkaerőpiaci részvételének növeléséről és a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségéről szóló 1. fejezetére, valamint a nemek között bér, jövedelem és nyugdíj tekintetében fennálló különbségek csökkentéséről szóló 2. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2017. évi jelentésére, és különösen annak a nők munkaerőpiaci részvételének növeléséről és a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségéről szóló 1. fejezetére, valamint a nemek között bér, jövedelem és nyugdíj tekintetében fennálló különbségek csökkentéséről szóló 2. fejezetére,

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) „A nemek közötti foglalkoztatási szakadék: kihívások és megoldások” (2016), „A munka és a magánélet közötti egyensúly: megoldások létrehozása mindenki számára” (2016), „Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában” (2014), és „A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK éves felülvizsgálata” (2014 és 2015), valamint „Az európai munkakörülményekről szóló hatodik felmérés” (EWCS) (2016) című jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) „A nemek közötti foglalkoztatási szakadék: kihívások és megoldások” (2016), „A munka és a magánélet közötti egyensúly: megoldások létrehozása mindenki számára” (2016), „Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában” (2014), és „A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK éves felülvizsgálata” (2014 és 2015), valamint „Az európai munkakörülményekről szóló hatodik felmérés” (EWCS) (2016) című jelentéseire,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyenlő díjazásról szóló 1951. évi egyezményére, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 1994. évi egyezményére, az otthon végzett munkáról szóló 1996. évi egyezményére, az anyaság védelméről szóló 2000. évi egyezményére és a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szóló, 2011. évi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyenlő díjazásról szóló 1951. évi egyezményére, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 1994. évi egyezményére, az otthon végzett munkáról szóló 1996. évi egyezményére, az anyaság védelméről szóló 2000. évi egyezményére és a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szóló, 2011. évi egyezményére,

| — | tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága (CWS) 61. ülésszakának „A nők gazdasági szerepvállalása a munka változó világában” című, 2017. március 24-én elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága (CWS) 61. ülésszakának „A nők gazdasági szerepvállalása a munka változó világában” című, 2017. március 24-én elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel a nők gazdasági szerepvállalásának növelésével foglalkozó magas szintű ENSZ-munkacsoport „Senkit nem hagyunk az út szélén: cselekvési felhívás a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők gazdasági szerepvállalásának növelésére” című 2016. szeptemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők gazdasági szerepvállalásának növelésével foglalkozó magas szintű ENSZ-munkacsoport „Senkit nem hagyunk az út szélén: cselekvési felhívás a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők gazdasági szerepvállalásának növelésére” című 2016. szeptemberi jelentésére,

| — | tekintettel a Pekingi Cselekvési Platformra és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pekingi Cselekvési Platformra és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0271/2017),

| A. | mivel az Unió elkötelezett az iránt, hogy valamennyi fellépésében előmozdítsa a nemek közötti egyenlőséget, és biztosítsa a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesülését; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió elkötelezett az iránt, hogy valamennyi fellépésében előmozdítsa a nemek közötti egyenlőséget, és biztosítsa a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesülését;

| B. | mivel a nők munkaerőpiaci, valamint a gazdasági döntéshozatalban való egyenlő részvétele a nők gazdasági szerepvállalásának egyaránt előfeltételei és következményei; |
| --- | --- |

B.

mivel a nők munkaerőpiaci, valamint a gazdasági döntéshozatalban való egyenlő részvétele a nők gazdasági szerepvállalásának egyaránt előfeltételei és következményei;

| C. | mivel az Unió egészében a nők továbbra is jelentősen alulreprezentáltak a munkaerőpiacon és a vezetői munkakörökben, és a nők teljes foglalkoztatása még mindig csaknem 12 %-kal alacsonyabb, mint a férfiaké; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió egészében a nők továbbra is jelentősen alulreprezentáltak a munkaerőpiacon és a vezetői munkakörökben, és a nők teljes foglalkoztatása még mindig csaknem 12 %-kal alacsonyabb, mint a férfiaké;

| D. | mivel a nők gazdasági szerepvállalása útjában álló főbb akadályok többek között a társadalmi normák, a megkülönböztető jogszabályok vagy a jogi védelem hiánya, a nem fizetett házimunka és gondozás férfiak és nők közötti egyenlő megosztásának kudarca, valamint a pénzügyi, digitális és ingatlanjavakhoz való hozzáférés hiánya; mivel ezen akadályokat tovább súlyosbíthatja az interszekcionális megkülönböztetés (22), például faji és etnikai, vallási alapon, fogyatékosság, egészségi állapot, nemi identitás, szexuális irányultság és/vagy társadalmi-gazdasági feltételek alapján; |
| --- | --- |

D.

mivel a nők gazdasági szerepvállalása útjában álló főbb akadályok többek között a társadalmi normák, a megkülönböztető jogszabályok vagy a jogi védelem hiánya, a nem fizetett házimunka és gondozás férfiak és nők közötti egyenlő megosztásának kudarca, valamint a pénzügyi, digitális és ingatlanjavakhoz való hozzáférés hiánya; mivel ezen akadályokat tovább súlyosbíthatja az interszekcionális megkülönböztetés (22), például faji és etnikai, vallási alapon, fogyatékosság, egészségi állapot, nemi identitás, szexuális irányultság és/vagy társadalmi-gazdasági feltételek alapján;

| E. | mivel a nők gazdasági szerepvállalásának növelése előtti akadályokat a magán- és a közszférában is tapasztalható többszörös és interszekcionális egyenlőtlenségek, sztereotípiák és diszkrimináció okozzák; |
| --- | --- |

E.

mivel a nők gazdasági szerepvállalásának növelése előtti akadályokat a magán- és a közszférában is tapasztalható többszörös és interszekcionális egyenlőtlenségek, sztereotípiák és diszkrimináció okozzák;

| F. | mivel a nők gazdasági szerepvállalásának növelése egyszerre „helyes és okos” lépés, először is, mivel ez a nemek közötti egyenlőség alapvető dimenziója, és így emberi jogi kérdés, másodszor pedig mivel a nők magasabb munkaerőpiaci részvétele hozzájárul a fenntartható gazdasági fejlődéshez a társadalom minden szintjén; mivel virágzóbbak azok a cégek, amelyek értékelik és alkalmassá teszik a nőket arra, hogy teljes körűen részt vegyenek a munkaerőpiacon és a döntéshozatalban, és ez ösztönzi termelékenységüket és gazdasági növekedésüket; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) egy közelmúltbeli tanulmánya szerint a nemek közötti egyenlőség javulása további 10,5 millió munkahelyet hozna létre 2050-re az Unióban, amivel az uniós foglalkoztatási arány majdnem elérni a 80 %-ot, az egy főre eső uniós GDP pedig 6,1–9,6 %-kal nőne, a tagállamokban a növekedés pedig 15–45 %-kal emelkedne 2050-ig; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők gazdasági szerepvállalásának növelése egyszerre „helyes és okos” lépés, először is, mivel ez a nemek közötti egyenlőség alapvető dimenziója, és így emberi jogi kérdés, másodszor pedig mivel a nők magasabb munkaerőpiaci részvétele hozzájárul a fenntartható gazdasági fejlődéshez a társadalom minden szintjén; mivel virágzóbbak azok a cégek, amelyek értékelik és alkalmassá teszik a nőket arra, hogy teljes körűen részt vegyenek a munkaerőpiacon és a döntéshozatalban, és ez ösztönzi termelékenységüket és gazdasági növekedésüket; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) egy közelmúltbeli tanulmánya szerint a nemek közötti egyenlőség javulása további 10,5 millió munkahelyet hozna létre 2050-re az Unióban, amivel az uniós foglalkoztatási arány majdnem elérni a 80 %-ot, az egy főre eső uniós GDP pedig 6,1–9,6 %-kal nőne, a tagállamokban a növekedés pedig 15–45 %-kal emelkedne 2050-ig;

| G. | mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy 2020-ra a nők és férfiak 75 %-a foglalkoztatott legyen, és különösen az, hogy bezáruljon a nemek közötti szakadék a foglalkoztatás terén; mivel a nők munkaerőpiaci részvételének elősegítéséhez összehangolt erőfeszítésekre lesz szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy 2020-ra a nők és férfiak 75 %-a foglalkoztatott legyen, és különösen az, hogy bezáruljon a nemek közötti szakadék a foglalkoztatás terén; mivel a nők munkaerőpiaci részvételének elősegítéséhez összehangolt erőfeszítésekre lesz szükség;

| H. | mivel 2015 végén a Bizottság kiadta a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2016–2020-as cselekvési tervet, amelyben a négy „központi” cselekvési terület egyikét a nők gazdasági jogai és szerepvállalása jelentik; |
| --- | --- |

H.

mivel 2015 végén a Bizottság kiadta a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2016–2020-as cselekvési tervet, amelyben a négy „központi” cselekvési terület egyikét a nők gazdasági jogai és szerepvállalása jelentik;

| I. | mivel „a nők és férfiak munkabére, keresete és nyugdíja közötti különbség csökkentését, és ezzel együtt a nők elszegényedése elleni küzdelmet” a Bizottság a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című dokumentumban prioritásként határozza meg; |
| --- | --- |

I.

mivel „a nők és férfiak munkabére, keresete és nyugdíja közötti különbség csökkentését, és ezzel együtt a nők elszegényedése elleni küzdelmet” a Bizottság a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című dokumentumban prioritásként határozza meg;

| J. | mivel a 17 fenntartható fejlesztési cél mindegyikén belül vannak a nők gazdasági szerepvállalására vonatkozó célok; |
| --- | --- |

J.

mivel a 17 fenntartható fejlesztési cél mindegyikén belül vannak a nők gazdasági szerepvállalására vonatkozó célok;

| K. | mivel a munka és a magánélet közötti hatékony egyensúlynak pozitív hatása van az „egyenlő kereső/egyenlő gondozó” modell felé történő előrelépésre a nők és férfiak között, valamint az egészségi szempontokra, és előmozdít egy befogadó gazdasági környezetet, a növekedést, a versenyképességet, az átfogó munkaerő-piaci részvételt, a nemek közötti egyenlőséget, csökkenti a szegénység kockázatát, fokozza a nemzedékek közötti szolidaritást, és segít kezelni az idősödő társadalom okozta kihívásokat; |
| --- | --- |

K.

mivel a munka és a magánélet közötti hatékony egyensúlynak pozitív hatása van az „egyenlő kereső/egyenlő gondozó” modell felé történő előrelépésre a nők és férfiak között, valamint az egészségi szempontokra, és előmozdít egy befogadó gazdasági környezetet, a növekedést, a versenyképességet, az átfogó munkaerő-piaci részvételt, a nemek közötti egyenlőséget, csökkenti a szegénység kockázatát, fokozza a nemzedékek közötti szolidaritást, és segít kezelni az idősödő társadalom okozta kihívásokat;

| L. | mivel az Eurostat szerint az Unióban a dolgozó nők 31,5 %-a részmunkaidőben dolgozik, szemben a dolgozó férfiak 8,2 %-os arányával, és mivel csak a nők alig több mint 50 %-a dolgozik teljes munkaidőben, összevetve a férfiak 71,2 %-ával, ami a teljes munkaidős foglalkoztatási arányok közötti 25,5 %-os szakadékot jelent; mivel a gazdaságilag inaktív nők csaknem 20 %-a esetén a gondozási feladatok jelentik az inaktivitás okát, míg a gazdaságilag inaktív férfiak esetén ez az arány csak kevesebb mint 2 %; mivel a gondozási kötöttségek, valamint a munka és a magánélet összeegyeztetéséből eredő nehézségek miatt a nők sokkal gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben vagy válnak gazdaságilag inaktívvá, mint a férfiak, ami negatív hatással van a javadalmazásukra és a nyugdíjhoz köthető bevételükre; |
| --- | --- |

L.

mivel az Eurostat szerint az Unióban a dolgozó nők 31,5 %-a részmunkaidőben dolgozik, szemben a dolgozó férfiak 8,2 %-os arányával, és mivel csak a nők alig több mint 50 %-a dolgozik teljes munkaidőben, összevetve a férfiak 71,2 %-ával, ami a teljes munkaidős foglalkoztatási arányok közötti 25,5 %-os szakadékot jelent; mivel a gazdaságilag inaktív nők csaknem 20 %-a esetén a gondozási feladatok jelentik az inaktivitás okát, míg a gazdaságilag inaktív férfiak esetén ez az arány csak kevesebb mint 2 %; mivel a gondozási kötöttségek, valamint a munka és a magánélet összeegyeztetéséből eredő nehézségek miatt a nők sokkal gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben vagy válnak gazdaságilag inaktívvá, mint a férfiak, ami negatív hatással van a javadalmazásukra és a nyugdíjhoz köthető bevételükre;

| M. | mivel a gondozottak többsége általában a fizetetlen gondozók gyermekei, idős családtagjai vagy fogyatékossággal élő családtagjai; |
| --- | --- |

M.

mivel a gondozottak többsége általában a fizetetlen gondozók gyermekei, idős családtagjai vagy fogyatékossággal élő családtagjai;

| N. | mivel a nők legalább két és félszer több nem fizetett házimunkát és gondozási tevékenységet végeznek, mint a férfiak; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők legalább két és félszer több nem fizetett házimunkát és gondozási tevékenységet végeznek, mint a férfiak;

| O. | mivel az anyaságot nem szabad a nők szakmai fejlődése, és következésképpen emancipációjuk akadályának tekinteni; |
| --- | --- |

O.

mivel az anyaságot nem szabad a nők szakmai fejlődése, és következésképpen emancipációjuk akadályának tekinteni;

| P. | mivel a nők és a férfiak gyermekneveléssel kapcsolatos jogai és kötelességei (a szülés utáni felépülés kivételével) egyenlőek, szem előtt tartva, hogy a gyermeknevelés felelősségét meg kell osztani, ezért az nem hárítható kizárólag az anyákra; |
| --- | --- |

P.

mivel a nők és a férfiak gyermekneveléssel kapcsolatos jogai és kötelességei (a szülés utáni felépülés kivételével) egyenlőek, szem előtt tartva, hogy a gyermeknevelés felelősségét meg kell osztani, ezért az nem hárítható kizárólag az anyákra;

| Q. | mivel 2015-ben az egy 6 év alatti gyermeket nevelő nők átlagos foglalkoztatottsága közel 9 %-kal volt alacsonyabb, mint a kisgyermekkel nem rendelkező nőké, és ez a különbség egyes tagállamokban a 30 %-ot is meghaladta; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2015-ben az egy 6 év alatti gyermeket nevelő nők átlagos foglalkoztatottsága közel 9 %-kal volt alacsonyabb, mint a kisgyermekkel nem rendelkező nőké, és ez a különbség egyes tagállamokban a 30 %-ot is meghaladta;

| R. | mivel az anyaság és a szülői lét nem lehet hátrányos megkülönbözetés alapja a munkavállalással és a munkaerőpiacon maradással kapcsolatban; |
| --- | --- |

R.

mivel az anyaság és a szülői lét nem lehet hátrányos megkülönbözetés alapja a munkavállalással és a munkaerőpiacon maradással kapcsolatban;

| S. | mivel a nemek közötti bérszakadék megszüntetésének érdekében létre kell hozni a bérek feltérképezésének nyilvánosan hozzáférhető rendszerét, hogy így az adatgyűjtés is potenciálisan nyomást gyakoroljon mind a magán-, mind az állami szférára, hogy értékeljék át a kifizetési struktúráikat, és orvosolják az észlelt nemek közötti különbségeket, és alakítsanak ki egy „tudatossági kultúrát”, ami társadalmilag elfogadhatatlanná tesz bármely bérszakadékot egy ágazatban vagy egy vállalatnál; |
| --- | --- |

S.

mivel a nemek közötti bérszakadék megszüntetésének érdekében létre kell hozni a bérek feltérképezésének nyilvánosan hozzáférhető rendszerét, hogy így az adatgyűjtés is potenciálisan nyomást gyakoroljon mind a magán-, mind az állami szférára, hogy értékeljék át a kifizetési struktúráikat, és orvosolják az észlelt nemek közötti különbségeket, és alakítsanak ki egy „tudatossági kultúrát”, ami társadalmilag elfogadhatatlanná tesz bármely bérszakadékot egy ágazatban vagy egy vállalatnál;

| T. | mivel a kvótákról bebizonyosodott, hogy javítják a magánvállalatok teljesítményét, és fokozzák a szélesebb értelemben vett gazdasági növekedést, emellett pedig jobban hasznosítják a munkaerőben rejlő tehetséget; |
| --- | --- |

T.

mivel a kvótákról bebizonyosodott, hogy javítják a magánvállalatok teljesítményét, és fokozzák a szélesebb értelemben vett gazdasági növekedést, emellett pedig jobban hasznosítják a munkaerőben rejlő tehetséget;

| U. | mivel a nemek közötti esélyegyenlőség és a munkavállalói képviselet sokszínűsége a vállalatok vezetőtestületeiben demokratikus alapérték, olyan pozitív gazdasági hatásokkal, mint befogadó stratégiai döntéshozatali folyamat és a nemek közötti bérszakadék csökkentése; |
| --- | --- |

U.

mivel a nemek közötti esélyegyenlőség és a munkavállalói képviselet sokszínűsége a vállalatok vezetőtestületeiben demokratikus alapérték, olyan pozitív gazdasági hatásokkal, mint befogadó stratégiai döntéshozatali folyamat és a nemek közötti bérszakadék csökkentése;

| V. | mivel az OECD-tanulmányok azt mutatják, hogy azok a vállalatok, amelyeknél több nő van a vezetőtestületekben, nyereségesebben működnek, mint a kizárólag férfiakból álló vezetőtestületekkel rendelkező vállalatok; |
| --- | --- |

V.

mivel az OECD-tanulmányok azt mutatják, hogy azok a vállalatok, amelyeknél több nő van a vezetőtestületekben, nyereségesebben működnek, mint a kizárólag férfiakból álló vezetőtestületekkel rendelkező vállalatok;

| W. | mivel a tipikusan nők által uralt ágazatokban vagy szerepekben általában alacsonyabbak a bérek, mint a férfiak által uralt ágazatokban vagy szerepekben, ami a nemek közötti – jelenleg 16 % és 40 %-os – bér- és nyugdíjszakadék egy elemét alkotja; |
| --- | --- |

W.

mivel a tipikusan nők által uralt ágazatokban vagy szerepekben általában alacsonyabbak a bérek, mint a férfiak által uralt ágazatokban vagy szerepekben, ami a nemek közötti – jelenleg 16 % és 40 %-os – bér- és nyugdíjszakadék egy elemét alkotja;

| X. | mivel az ILO kialakított egy keretet, amelyen belül négy tényező: a képesítés, az erőfeszítés, a felelősség és a munkakörülmények alapján értékelik az álláshelyeket, amely tényezőket a kérdéses vállalatok vagy szervezetek számára betöltött fontosság szerint súlyoznak; |
| --- | --- |

X.

mivel az ILO kialakított egy keretet, amelyen belül négy tényező: a képesítés, az erőfeszítés, a felelősség és a munkakörülmények alapján értékelik az álláshelyeket, amely tényezőket a kérdéses vállalatok vagy szervezetek számára betöltött fontosság szerint súlyoznak;

| Y. | mivel a szociális partnereknek lehetőségük van a kollektív tárgyalások, a nők és férfiak egyenlő munkabérének előmozdítása, a munka és a magánélet közötti egyensúlyba való befektetés, a nők vállalati szakmai előmenetelének ösztönzése, valamint a munkavállalói jogokkal kapcsolatos információk és oktatás nyújtása révén erősíteni a nők gazdasági szerepvállalását; |
| --- | --- |

Y.

mivel a szociális partnereknek lehetőségük van a kollektív tárgyalások, a nők és férfiak egyenlő munkabérének előmozdítása, a munka és a magánélet közötti egyensúlyba való befektetés, a nők vállalati szakmai előmenetelének ösztönzése, valamint a munkavállalói jogokkal kapcsolatos információk és oktatás nyújtása révén erősíteni a nők gazdasági szerepvállalását;

| Z. | mivel bebizonyosodott, hogy az erős kollektív tárgyalások eredményeképpen csökkennek a bérek közötti különbségek (23); |
| --- | --- |

Z.

mivel bebizonyosodott, hogy az erős kollektív tárgyalások eredményeképpen csökkennek a bérek közötti különbségek (23);

| AA. | mivel az Európai Unióban a nők 24,4 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélye, az egyedülálló anyákat, az 55. életévüket betöltött nőket és a fogyatékossággal élő nőket pedig különösen veszélyezteti a munkanélküliség és a munkaerőpiaci aktivitás hiánya; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Európai Unióban a nők 24,4 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélye, az egyedülálló anyákat, az 55. életévüket betöltött nőket és a fogyatékossággal élő nőket pedig különösen veszélyezteti a munkanélküliség és a munkaerőpiaci aktivitás hiánya;

| AB. | mivel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezménye (Isztambuli Egyezmény) alkalmazása a nők szerepvállalásának és így a nemek közötti egyenlőségnek az előfeltétele; mivel a nemi alapú erőszak a megkülönböztetés elfogadhatatlan formáját és az alapvető jogok megsértését jelenti, mivel az nem csak a nők egészségét és jóllétét érinti, hanem a foglalkoztatáshoz és a pénzügyi függetlenséghez való hozzáférésüket is; mivel a nők elleni erőszak a nemek közötti egyenlőség egyik fő akadálya, az oktatás pedig potenciálisan csökkentheti a nemi alapú erőszak kockázatát; mivel a nők ebből következő társadalmi és gazdasági szerepvállalása segíthet abban, hogy elmeneküljenek az erőszakos helyzetekből; mivel a munkahelyi erőszak, köztük a szexizmus és a szexuális zaklatás súlyos negatív következményekkel jár az érintett női és férfi munkavállalókra, munkatársaikra és családjaikra, valamint a munkahelyi szervezetekre és a társadalom egészére nézve, és részben felelős a nők munkaerőpiacról történő kieséséért; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezménye (Isztambuli Egyezmény) alkalmazása a nők szerepvállalásának és így a nemek közötti egyenlőségnek az előfeltétele; mivel a nemi alapú erőszak a megkülönböztetés elfogadhatatlan formáját és az alapvető jogok megsértését jelenti, mivel az nem csak a nők egészségét és jóllétét érinti, hanem a foglalkoztatáshoz és a pénzügyi függetlenséghez való hozzáférésüket is; mivel a nők elleni erőszak a nemek közötti egyenlőség egyik fő akadálya, az oktatás pedig potenciálisan csökkentheti a nemi alapú erőszak kockázatát; mivel a nők ebből következő társadalmi és gazdasági szerepvállalása segíthet abban, hogy elmeneküljenek az erőszakos helyzetekből; mivel a munkahelyi erőszak, köztük a szexizmus és a szexuális zaklatás súlyos negatív következményekkel jár az érintett női és férfi munkavállalókra, munkatársaikra és családjaikra, valamint a munkahelyi szervezetekre és a társadalom egészére nézve, és részben felelős a nők munkaerőpiacról történő kieséséért;

| AC. | mivel a gazdasági erőszak a nemi alapú erőszak egy formája, ami a nők mindennapi életében következik be, és megakadályozza, hogy a nők gyakorolják a szabadsághoz való jogukat, újratermeli a nemek közötti egyenlőtlenséget, és figyelmen kívül hagyja a nők által a társadalom egészében betöltött szerepet; |
| --- | --- |

AC.

mivel a gazdasági erőszak a nemi alapú erőszak egy formája, ami a nők mindennapi életében következik be, és megakadályozza, hogy a nők gyakorolják a szabadsághoz való jogukat, újratermeli a nemek közötti egyenlőtlenséget, és figyelmen kívül hagyja a nők által a társadalom egészében betöltött szerepet;

| AD. | mivel számos tanulmány egyértelműen bemutatta, hogy az állami szféra kiadáscsökkentései rendkívüli mértékű negatív hatást gyakoroltak a nőkre, gazdasági szerepvállalásukra és a nemek közötti egyenlőségre; |
| --- | --- |

AD.

mivel számos tanulmány egyértelműen bemutatta, hogy az állami szféra kiadáscsökkentései rendkívüli mértékű negatív hatást gyakoroltak a nőkre, gazdasági szerepvállalásukra és a nemek közötti egyenlőségre;

| AE. | mivel az oktatás, a képesítések és a készségek elsajátítása alapvető fontosságúak a nők szerepvállalásának növeléséhez társadalmi, kulturális és gazdasági szinten, és az oktatási lehetőségeket az egyenlőtlenségekkel (mint a döntéshozatalban és a vezetői beosztásokban, a mérnöki és természettudományos területen való alulreprezentáltság) szembeni küzdelem központi elemeként ismerik el, így javítva a nők és lányok gazdasági szerepvállalását; |
| --- | --- |

AE.

mivel az oktatás, a képesítések és a készségek elsajátítása alapvető fontosságúak a nők szerepvállalásának növeléséhez társadalmi, kulturális és gazdasági szinten, és az oktatási lehetőségeket az egyenlőtlenségekkel (mint a döntéshozatalban és a vezetői beosztásokban, a mérnöki és természettudományos területen való alulreprezentáltság) szembeni küzdelem központi elemeként ismerik el, így javítva a nők és lányok gazdasági szerepvállalását;

| AF. | mivel a digitalizálásnak pozitív hatása van az új munkalehetőségek kialakítására és a rugalmasabb munkaidő-beosztások irányába történő konstruktív váltás előidézésére, különösen a munkaerőpiacra belépő és visszatérő nők számára, valamint a gondozási és szakmai élet közötti jobb egyensúly kialakítására is, a nők és a férfiak számára egyaránt; |
| --- | --- |

AF.

mivel a digitalizálásnak pozitív hatása van az új munkalehetőségek kialakítására és a rugalmasabb munkaidő-beosztások irányába történő konstruktív váltás előidézésére, különösen a munkaerőpiacra belépő és visszatérő nők számára, valamint a gondozási és szakmai élet közötti jobb egyensúly kialakítására is, a nők és a férfiak számára egyaránt;

I.   
  Általános megfontolások

| 1. | úgy véli, hogy a nők gazdasági részvétele és szerepvállalása kulcsfontosságú alapvető jogaik erősítésében, valamint a gazdasági függetlenség elérésére, a társadalom befolyásolására és az életük feletti ellenőrzésre való felhatalmazásukban, egyben az üvegplafon áttörésében, ami megakadályozza, hogy a munka világában a férfiakkal egyenlő bánásmódban részesüljenek; ösztönzi ezért a nők gazdasági részvételének pénzügyi és politikai eszközökkel való támogatását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a nők jogainak és gazdasági szerepvállalásának erősítéséhez kezelnünk kell a mélyen gyökerező, nemek közötti egyenlőtlen hatalmi viszonyokat, amelyek a nők és lányok, valamint az LMBTI-személyek megkülönböztetéséhez és az ellenük való erőszakhoz vezetnek, és hogy a nemi hatalmi struktúrák a megkülönböztetés és az egyenlőtlenség egyéb formáival járnak együtt, amelyek faji hovatartozáson, fogyatékosságon, életkoron és nemi identitáson alapulnak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mindenki számára biztosítsanak egyenlőséget és megkülönböztetésmentességet a munkahelyen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre mind a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvet, mind az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2010/41/EU irányelvet; felszólítja a Bizottságot ezen irányelvek jobb alkalmazásának biztosítására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy a nők alacsony foglalkoztatási arányának és a nők foglalkoztatásból való kizárásának negatív hatása van a nők gazdasági szerepvállalására; kiemeli, hogy a nők alacsonyabb foglalkoztatási arányának teljes éves gazdasági költségei, figyelembe véve a kiesett kereseteket, az elmaradt jóléti hozzájárulásokat és a további közpénzekkel kapcsolatos költségeket, az Eurofound becslései szerint az EU GDP-jének 2,8 %-át teszi ki, vagyis 370 milliárd eurót 2013-ban, míg egy nő foglalkoztatásból való kizárása az EIGE becslései szerint 1,2 és 2 millió EUR között van, a képzettsége szintjétől függően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a nők gazdasági szerepvállalása és egyenlő munkaerőpiaci esélyeik elsősorban egyénileg kulcsfontosságúak a nők számára, de az EU gazdasági növekedése szempontjából is kiemelten fontosak, mivel pozitív hatással járnak a GDP-re, a befogadóképességre és a vállalkozások versenyképességére, valamint az öregedő népességgel kapcsolatos uniós kihívásokra is segítenek választ adni; rámutat, hogy egy 2009-es tanulmány szerint az Unió GDP-je elméletileg csaknem 27 %-kal növekedne, ha a munkaerőpiac a nemek szempontjából teljes mértékben kiegyensúlyozott lenne; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Fellépések és eszközök a nők gazdasági szerepvállalásának növelésére

A munka és a magánélet közötti jobb egyensúly

| 7. | megállapítja, hogy a Bizottság nem jogalkotási javaslatokkal és a 21. századi kihívások kezelése céljából többféle szabadságfajtát felvázoló jogalkotási javaslattal válaszolt a Parlamentnek a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly kialakítására irányuló felhívására; hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslata megfelelő első lépés az európai polgárok elvárásainak teljesítése felé, mivel lehetővé teszik a nők és a férfiak számára a munkával kapcsolatos, illetve a családi és társadalmi kötelezettségeik egyenlőbb megosztását, különösen ahol eltartottak és gyermekek gondozása felmerül; felhívja az összes intézményt, hogy amint lehetséges, teljesítsék e csomag előírásait; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak fokozott védelmet a családi élet és a munka egyensúlyával kapcsolatos hátrányos megkülönböztetéssel és törvénytelen elbocsátásokkal szemben, és biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz és a jogi eljárásokhoz való hozzáférést; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse a diszkriminációellenes uniós jogszabályok nyomon követését, átültetését és végrehajtását, indítson kötelezettségszegési eljárásokat, ha szükséges, és mozdítsa elő a szabályok betartását többek között információs kampányok révén, hogy növelje az egyenlő bánásmódhoz való törvényes jogokkal kapcsolatos tudatosságot; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a béreket és a társadalombiztosítási járulékokat továbbra is fizetni kell a távollétek alatt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő gyermeket nevelő szülők számára is biztosítsanak pótszabadságot, különös figyelmet fordítva az egyedülálló édesanyákra, és a bevált gyakorlatok megvizsgálása alapján; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a tagállamokat, hogy ruházzanak be tanítás utáni, játékközpontú, nem formális tanulási létesítményekbe, melyek segítséget nyújthatnak az iskola és óvoda utáni órákban a gyermekeknek, hogy áthidalják a tanítási idő és a munkaidő közti időbeli eltérést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy az Európa 2020 célkitűzések eléréséhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok megvalósítsák a barcelonai célkitűzéseket, és bevezessék a gondozási célkitűzéseket a társadalom eltartott és idősödő tagjai számára, köztük az elérhető, megfizethető és magas színvonalú gyermekgondozási és gondozási létesítmények és szolgáltatások, illetve a fogyatékossággal élő személyek számára független életviteli politikák kialakítását; emlékeztet arra, hogy a szociális infrastruktúrába, például a gyermekgondozásba történő befektetés nem csak a foglalkoztatásra van jelentős hatással, hanem komoly kiegészítő bevételt is generál a közszektor számára a munkaviszonyt terhelő adók, valamint a megtakarított munkanélküli segélyek formájában; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a vidéki térségekben is elérhetővé kell tenni a gyermekgondozási létesítményeket, és ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az elérhető és megfizethető gondozási szolgáltatások nyújtásába történő beruházásokat a teljes életciklusban, ideértve a gyermekek, az eltartottak és az idősek gondozását is; úgy véli, hogy a megfelelő gyermekgondozásnak azért is elérhetőnek és megfizethetőnek kell lennie, hogy a szülők hozzáférhessenek az egész életen át tartó tanulás lehetőségeihez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiemeli a kiváló minőségű közszolgáltatások döntő szerepét, különösen a nők esetén; kiemeli a kiváló minőségű, megfizethető, kényelmesen elhelyezett és a kereslet által vezérelt közszolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés jelentőségét, a nők gazdasági szerepvállalását biztosító eszközként; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy jelenleg a tagállamok eredményei és a barcelonai célkitűzéseken belül meghatározott célok között következetlenség áll fenn, és sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a tagállamok intézkedéseit annak biztosítása érdekében, hogy teljesítsék a kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a férfiak gondozási feladatokba való bevonása előfeltétele a nemi szerepekhez kapcsolódó hagyományos sztereotípiák megváltoztatásának; úgy véli továbbá, hogy mindkét nem és az egész társadalom hasznára válik a nem fizetett munka méltányosabb elosztása és a gondozáshoz kapcsolódó szabadság egyenlőbb kivétele; úgy véli, hogy egy „egyenlő kereső – egyenlő gondozó” modell jelenti a nemek közötti egyenlőség elérésének leghatékonyabb módját az élet minden területén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy folytassanak konkrét, aktív foglalkoztatási és képzési politikákat, hogy támogassák a szakmai pályafutásukat hozzátartozók gondozása miatt felfüggesztő nők munkába való visszatérését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly és a nők és férfiak közötti nagyobb egyenlőség alapvető fontosságú a nők gazdasági szerepvállalása növelésének célja eléréséhez; hangsúlyozza, hogy a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly biztosítaná a fizetett és nem fizetett munkák méltányosabb elosztását a családon belül, fokozná a nők munkaerőpiaci részvételét, és ennek megfelelően csökkentené a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadékot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a jó és biztonságos munkakörülmények fontosságát, a nők és a férfiak számára egyaránt lehetővé téve munkájuk és magánéletük összeegyeztetését, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a munkavállalói jogok és a kollektív tárgyalások megerősítésére, valamint a nemek közötti nagyobb egyenlőség megteremtésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | határozottan ösztönzi a szabadsághoz való jog egyéniesítésének támogatását, a szülői szabadságra való jogosultság szülők közötti át nem ruházhatóságát, és a gondozással kapcsolatos feladatok egyenlő elosztását a két szülő között abból a célból, hogy elérjék a munka és magánélet nemek szempontjából kiegyensúlyozott összehangolását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy finanszírozzon tanulmányokat, amelyek a nők és férfiak által végzett, nem fizetett családi gondozási tevékenységek mennyiségét és értékét, valamint a fizetett és nem fizetett munkával töltött átlagos óraszámokat elemzik, különösen az idősek ápolásával, a gyermekgondozással és a fogyatékossággal élő személyek ápolásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólít egy, a rugalmas foglalkoztatási modellekre vonatkozó jogi keret kidolgozására a férfiak és nők számára megfelelő szociális védelem biztosítása mellett, a személyes feladatok és a szakmai kötelességek összeegyeztetésének megkönnyítése érdekében; úgy véli, ugyanakkor, hogy a munkavállalói jogoknak és a biztonságos foglalkoztatáshoz való jognak meg kell előznie a munkaerőpiac rugalmasságának bármiféle növekedését annak biztosítása érdekében, hogy a rugalmasság ne fokozza a nemkívánatos és bizonytalan munkavégzési és foglalkoztatási formákat, és ne ássa alá a férfiaknál a nőket gyakrabban érintő foglalkoztatási normákat – a bizonytalan foglalkoztatás alatt a nemzetközi, nemzeti vagy az uniós normáknak és jogszabályoknak meg nem felelő és/vagy az olyan foglalkoztatást értve, amely nem biztosít elegendő forrásokat egy tisztességes életszínvonalhoz vagy nem nyújt megfelelő szociális védelmet, mint például a nem folyamatos foglalkoztatás, az ideiglenes szerződések többsége, a nulla órás szerződések vagy a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás; hangsúlyozza emellett azon feltételek megteremtésének szükségességét, amelyek garantálják az önkéntes részmunkaidős munkavégzésből a teljes munkaidőben való munkavégzéshez való visszatérés jogát; |
| --- | --- |

21.

Egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás és a bérek feltérképezése

| 22. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 157. cikke is rögzíti a férfi és női munkavállalók számára az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvét, amelyet minden tagállamnak hatékonyan alkalmaznia kell; nyomatékosítja ezzel összefüggésben, hogy a nők és férfiak egyenlő díjazása elvének az átláthatóság révén történő megerősítéséről szóló bizottsági ajánlást arra kell használni, hogy szorosan figyelemmel kísérjék a tagállamokban a helyzetet, és folyamatosan jelentéseket készítsenek a szociális partnerek támogatásával is, emellett ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ezen ajánlással összhangban dolgozzák ki és hajtsák végre a vonatkozó szakpolitikákat a nemek közötti tartós bérszakadék felszámolása céljából; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat és a vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben a bérek egyenlőségét, és vezessenek be kötelező erejű intézkedéseket a bérek átláthatóságát illetően, hogy a vállalatok számára módszereket alakítsanak ki a nemek közötti bérszakadék kérdésének megoldására, többek között bérellenőrzések és a kollektív tárgyalások során az egyenlő díjazást célzó eszközök bevonása révén; kiemeli annak jelentőségét, hogy megfelelő képzésről gondoskodjanak a tagállami, regionális és helyi hatóságok, a bűnüldöző szervek alkalmazottai és a munkaügyi felügyelők számára a foglalkoztatással kapcsolatos hátrányos megkülönböztetést tiltó jogszabályokról és a bíróságok ítélkezési gyakorlatáról; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli, hogy – a tipikusan férfiak által uralt munkával összehasonlítva – szükség van a tipikusan nők által uralt munka, mint például az egészségügyi, a szociális és a tanítási ágazat elismerésére és újraértékelésére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meg van róla győződve, hogy a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásának eléréséhez a munkahelyek értékelésére szolgáló specifikus eszközök meghatározott keretére van szükség, a munkahelyek vagy ágazatok „értékének” felmérését segítő összehasonlítható mutatókkal; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a munka értékét objektív kritériumok – így a képesítési, szakmai és képzési követelmények, készségek, erőfeszítés és felelősség, az elvállalt munka és a feladatok jellege – alapján kell felmérni és összehasonlítani; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza a nemi szempontból semleges munkaértékelési és besorolási rendszerek elvének fontosságát a köz- és a magánszférában egyaránt; üdvözli a tagállamoknak a munkaerő-felvétel során történő hátrányos megkülönböztetés megakadályozását célzó politikákat támogató erőfeszítéseit, és arra bátorítja őket, hogy támogassák a nem meghatározását nem tartalmazó önéletrajzokat, hogy eltántorítsák a vállalatokat és a közigazgatási szerveket a felvételi folyamat során alkalmazott nemek közötti megkülönböztetéstől; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az anonimizált Europass önéletrajz kifejlesztésének lehetőségét; javasolja, hogy a tagállamok készítsenek programokat a társadalmi és nemi sztereotípiák leküzdésére, különösen a fiatalabb népességi csoportok körében a munkahelyi fokozatok olyan szakmai kategorizálásának megelőzésére, mely gyakran korlátozza a nők legjobban fizetett állásokhoz és munkakörökhöz való hozzáférését; |
| --- | --- |

27.

A nemek közötti egyenlőség az állami és magánszektorban

| 28. | úgy véli, hogy a közszférában szükség lehet kvótákra, ha egy közintézmény nem teljesíti a méltányos képviselet kötelezettségét, és így javíthatja a döntéshozó intézmények demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megjegyzi, hogy a nemi kvóták és a tömörített listák használata nagyon hatékony eszköznek bizonyult a politikai döntéshozatalban a megkülönböztetés és a nemi alapú egyenlőtlenségek kezelésére, valamint a politikai döntéshozatali szervekben a demokratikus képviselet javítására; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa a nők döntéshozatali folyamatokban való részvételével kapcsolatos átfogó, összehasonlítható, megbízható és rendszeresen frissített adatok gyűjtését, elemzését és terjesztését; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy ösztönözzék a nők európai választási folyamatokban való részvételét azáltal, hogy az európai választási jogszabályok következő felülvizsgálata során a nemek szempontjából kiegyensúlyozott listákat fogadnak el; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ismételten felhívja a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadja el a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúlyról szóló irányelvet, mivel az jelentős lépés az egyenlő képviselet felé az állami és magánszektorban, és megjegyzi, hogy azok a vállalati vezetőtestületek, amelyekben több nő vesz részt, a tapasztalatok szerint javították a magánvállalatok teljesítményét; megjegyzi emellett, hogy az előrelépés azon tagállamokban a legegyértelműbb (a 2010-es 11,9 %-ról 2015-re 22,7 %-ra nőtt a képviseleti arány), ahol az igazgatótanácsokra vonatkozó kvótákról szóló kötelező erejű jogszabályokat fogadtak el (24); sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is gyakoroljon nyomást a tagállamokra, hogy jussanak megállapodásra; |
| --- | --- |

32.

A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek

| 33. | elismeri, hogy a Bizottság támogatja a kutatást folytató és finanszírozó szervezeteken belül a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek elfogadását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek vállalati vagy ágazati szinten többféle emberierőforrásbeli eszközt is tartalmazhatnak a felvétel, a díjazás, az előmenetel, a képzés és a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében; ezek gyakran tartalmaznak konkrét eszközöket, ilyen többek között a nemek szempontjából semleges nyelvhasználat, a szexuális zaklatás megelőzése, az alulreprezentált nem vezető pozíciókba való kinevezése, a részmunkaidő és az apák részvétele a gyermekgondozásban, a tagállamokban pedig számos megközelítés létezik az ilyen eszközök kötelező bevezetésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek és nemi szempontú auditok elfogadása a magánszférában támogathatja a vállalatokról kialakított pozitív, a munka és a magánélet egyensúlyát segítő képet, és hozzájárul a munkavállalók motivációjának fokozásához és a személyzeti fluktuáció csökkentéséhez; felkéri ezért a Bizottságot, hogy ösztönözze az 50 főnél többet foglalkoztató vállalatokat, hogy tárgyaljanak a szociális partnerekkel az egyenlőségi tervekről a nemek közötti egyenlőség fokozása és a munkahelyi megkülönböztetéssel szembeni küzdelem céljából; felszólít arra, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervekbe foglaljanak bele egy stratégiát a munkahelyi szexuális zaklatás kezelésére, megakadályozására és felszámolására; |
| --- | --- |

35.

Kollektív szerződések és a szociális partnerek

| 36. | meg van róla győződve, hogy a szociális partnerek és a kollektív szerződések képesek a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, a nők szerepvállalásának növelésére az egység révén, valamint a nemek közötti béregyenlőtlenségek elleni küzdelemre; hangsúlyozza, hogy a nők gazdasági szerepvállalásának előmozdítása szempontjából alapvető fontosságú a kollektív tárgyalásokat folytató csapatokban a nők és férfiak egyenlő és megfelelő képviseletének biztosítása, és ezért úgy véli, hogy a szociális partnereknek meg kell erősíteniük a nők szerepét a szociális partneri struktúráikban a vezető döntéshozó szerepekben, és vállalati és ágazati szinten kell tárgyalásokat folytatniuk a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervekről; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ösztönzi a Bizottságot a szociális partnerekkel és a civil társadalommal való együttműködésre, hogy megerősítse azokat a bértáblák kialakítása során a megkülönböztető nemi alapú elfogultság észlelésében, illetve a nemi alapú elfogultságtól mentes munkahelyi teljesítményértékelések biztosításában betöltött kulcsfontosságú szerepükben; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Ajánlások a nők gazdasági szerepvállalásának növelésére

| 38. | úgy véli, hogy a gazdasági modelleknek és gyakorlatoknak, az adópolitikáknak és a kiadási prioritásoknak különösen a válságok alatt magukban kell foglalniuk a nemek közötti egyenlőség szempontjait, gazdasági szereplőkként kell figyelembe venniük a nőket, és arra kell irányulniuk, hogy felszámolják a nemek közötti szakadékokat a polgárok, a vállalkozások és a társadalom egészének javára egyaránt, és ezzel összefüggésben emlékeztet rá, hogy a gazdasági válságok különösen a nők számára jártak hátrányos hatással; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reformokra szólít fel a nemek közötti egyenlőség fokozása érdekében mind a családi életben, mind a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megjegyzi, hogy a nők pályafutása általában nélkülözi a jelentős előrelépést; felszólítja a tagállamokat, hogy bátorítsák és támogassák a nőket, hogy sikeres karriert futhassanak be, többek között pozitív fellépések, például hálózatépítési és mentori programok, valamint a megfelelő feltételek megteremtése és valamennyi korosztály számára a képzés, az előmenetel, az átképzés és a továbbképzés, továbbá a férfiakéval egyenlő nyugdíjjogosultságok és munkanélküliségi juttatások tekintetében a férfiakéval azonos lehetőségek biztosítása révén; |
| --- | --- |

40.

| 41. | arra ösztönzi a tagállamokat az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU, a közbeszerzésről szóló irányelvének (25) (közbeszerzési irányelv) rendelkezései alapján, hogy mozdítsák elő a szociális záradékok alkalmazását a közbeszerzésekben, a nők és férfiak közötti egyenlőség fokozását szolgáló eszközként, ahol vannak vonatkozó nemzeti jogszabályok, és azok a szociális záradékok alapjául szolgálhatnak; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a nemi alapú erőszak minden formája, köztük a kapcsolati erőszak, például a nemi erőszak, a női nemi szerv megcsonkítása (FGM), a szexuális bántalmazás, a szexuális kizsákmányolás, a szexuális zaklatás és kényszerített korai házasság/gyermekházasság, valamint a gazdasági erőszak jelensége ellen; felhívja a figyelmet a munkahelyi szexuális zaklatás aggasztóan magas mértékére (26), és kiemeli, hogy annak érdekében, hogy sikeres legyen a nők szerepvállalásának növelése, a munkahelynek mentesnek kell lennie a megkülönböztetés és az erőszak minden formájától; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy fenntartások nélkül ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, és szervezzenek figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányokat a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatban, és ösztönözzék a helyes gyakorlatok cseréjét; megjegyzi, hogy a nők gazdasági függetlensége döntő szerepet játszik abban, hogy képesek legyenek elmenekülni az erőszakos helyzetekből; felhívja ezért a tagállamokat szociális védelmi rendszerek biztosítására, hogy támogassák az ilyen helyzetben lévő nőket; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megismétli, hogy a nők egyéni, szociális és gazdasági szerepvállalása és függetlensége összekapcsolódik a saját testük és szexualitásuk feletti döntéshez való joggal; emlékeztet rá, hogy a szexuális és reprodukciós egészség és jogok teljes köréhez való hozzáférés kulcsfontosságú ösztönző erőt jelent a minden embert érintő egyenlőség erősítésében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság 61. ülésének következtetéseit a nők gazdasági szerepvállalásáról a munka változó világában, amely első alkalommal kapcsolta össze közvetlenül és kifejezetten a nők gazdasági szerepvállalását és szexuális és reproduktív egészségüket és reproduktív jogaikat; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az átfogó szexuális oktatás teljes mértékben kimaradt a megállapodásból; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy a nők Európa össznépességének 52 %-át, az uniós önálló vállalkozóknak és induló vállalkozásoknak azonban csak az egyharmadát teszik ki; megjegyzi továbbá, hogy a nők a férfiaknál több nehézséggel szembesülnek a finanszírozáshoz, képzéshez való hozzáférés, illetve a hálózatépítés és a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtése terén; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a vállalkozni szándékozó nőket felkaroló intézkedéseket, segítségnyújtást és tanácsadást, hangsúlyozva, hogy a pénzügyi függetlenség döntő fontosságú az egyenlőség eléréséhez; felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék a hitelhez jutást, csökkentsék a bürokratikus eljárásokat, és szüntessék meg a nők induló vállalkozásai előtt álló egyéb akadályokat; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a tagállamokkal végzett munkáját azzal kapcsolatban, hogy azonosítsák és felszámolják a nők vállalkozóvá válása előtt álló akadályokat, és több nőt ösztönözzenek saját vállalkozás indítására, többek között a finanszírozáshoz, a piackutatáshoz, a képzéshez és az üzleti célú hálózatépítéshez való hozzáférés révén (mint a WE Gate Platform és egyéb európai hálózatok); |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiemeli, hogy a nők és lányok digitális készségeinek és informatikai jártasságának javítása és az IKT-ba történő integrációjuk fokozása hozzájárulhat gazdasági szerepvállalásukhoz és függetlenségükhöz, ami a nemek közötti teljes bérszakadék csökkenését eredményezi; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák arra vonatkozó erőfeszítéseiket, hogy véget vessenek a férfiak és a nők közötti, az Európa 2020 Digitális Menetrendben is említett digitális megosztottságnak azáltal, hogy javítják a nők hozzáférést az információs társadalomhoz, külön összpontosítva a nők láthatóságának növelésére a digitális ágazatban; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rámutat, hogy a nők az EU-ban a diplomások közel 60 %-át teszik ki, de a tartós akadályozó tényezők miatt mégis alulreprezentáltak a természettudománnyal, matematikával, informatikával, mérnöki tudományokkal kapcsolatos és hasonló szakmákban; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő, információs és figyelemfelkeltő kampányok révén, a nők részvételét a hagyományosan „férfi” ágazatoknak tekintett ágazatokban, nevezetesen a természettudományokban és az új technológiákban, többek között a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítése révén az elkövetkező évek digitális menetrendjében, valamint a férfiak részvételének előmozdításával a hagyományosan „női” ágazatoknak tekintett ágazatokban, nevezetesen a gondozásban és az oktatásban; kiemeli a szociális védelem kiterjesztésének jelentőségét azokban az ágazatokban, ahol a munkaerő többségét nők alkotják, ilyenek többek között például az egyéni ápolást biztosító dolgozók, a takarítók és segítők, a vendéglátóipari személyzet és az egészségügyi segédszemélyzet; kiemeli a szakképzésnek a szakmaválasztás sokszínűbbé tételében játszott jelentőségét, mivel megismerteti a nőket és a férfiakat nem hagyományos karrierlehetőségekkel, hogy leküzdjék a horizontális és vertikális kirekesztést, és növeljék a nők létszámát a döntéshozó szervekben a politikai és üzleti szférában; |
| --- | --- |

47.

| 48. | jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket kér a tagállamoktól annak érdekében, hogy az úgynevezett elnőiesedett ágazatokban garantálják a munkavállalók gazdasági és szociális jogait; kiemeli, hogy fontos elkerülni a nők felülreprezentáltságát a bizonytalan foglalkoztatásban, és felszólít arra, hogy le kell küzdeni a foglalkoztatás bizonytalan jellegét ezekben az ágazatokban, például a háztartási munkában vagy a gondozási ágazatban; elismeri, hogy a házimunkát és a háztartási szolgáltatásokat, melyeket javarészt nők végeznek, gyakran bejelentés nélkül végzik; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és fejlesszék tovább a háztartási szolgáltatásokat mint hivatalos ágazatot, többek között a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó európai platformon keresztül, ismerjék el a háztartási szolgáltatásokat, a családi foglalkoztatást és az otthoni ellátást munkahelyteremtési potenciállal rendelkező értékes gazdasági ágazatként, amelyet jobban kell szabályozni a tagállamokon belül, hogy biztos álláshelyeket hozzanak létre a háztartási alkalmazottaknak, és biztosítsák a családok számára, hogy foglalkoztatói szerepet töltsenek be, továbbá lehetőséget teremtsenek a dolgozó családok számára a munka és a magánélet összehangolására; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza az oktatás jelentőségét a nemi sztereotípiák elleni küzdelemben; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemek közötti egyenlőségről szóló képzési programok kidolgozására, valamint a sztereotípiák tanterveken és pedagógiai anyagokon keresztül történő továbbadásának megakadályozására irányuló kezdeményezéseket az oktatási szakemberek számára; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség szempontjai érvényesülésének jelentőségét, mint a nemi szempontokra érzékeny politikák és jogszabályok tervezésének alapvető eszközét, többek között a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén is, és így biztosítva a nők gazdasági szerepvállalását; felkéri a Bizottságot, hogy vezessen be rendszeres nemi szempontú hatásvizsgálatokat; megerősíti a Bizottsághoz szóló felhívását, hogy egy közlemény elfogadása révén erősítse meg a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2019 közötti időszakra szóló stratégiai szerepvállalását; felkéri a Bizottságot, hogy vezessen be a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést a következő többéves pénzügyi keretben, és kezdje meg az uniós költségvetés-megállapítási folyamatok és kiadások egyre szigorúbb ellenőrzését, többek között tegyen lépéseket az átláthatóság és a finanszírozás elköltésének módjáról szóló jelentések javítására; felhívja továbbá az Európai Beruházási Bankot, hogy tevékenységei során érvényesítse a nemek közötti egyenlőséget és a nők gazdasági szerepvállalását az Unión belül és kívül; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti készségfejlesztési és munkaerőpiaci politikáikban érvényesítsék általánosan a nemi dimenziót, és nemzeti cselekvési terveikbe és az európai szemeszter részeként a foglalkoztatási iránymutatásokkal összhangban foglaljanak beléjük erre irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kiemeli az egész életen át tartó tanulás biztosításának jelentőségét a vidéki térségekben élő nők számára, például vállalatközi képzések révén; hangsúlyozza a vidéki térségekben az önálló vállalkozók magas arányát, akik nem részesülnek megfelelő szociális védelemben, illetve a különösen a nőkre jellemző „láthatatlan” munkavégzés magas arányát; felkéri a tagállamokat és a jogalkotói hatáskörrel rendelkező régiókat, hogy biztosítsák a szociális biztonságot a vidéki területeken dolgozó férfiak és nők számára egyaránt; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák emellett a nők hozzáférését a földterületekhez, biztosítsák tulajdonjogot és az öröklési jogot, és segítsék elő a nők hitelhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rámutat, hogy a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélye által fenyegetett személyek aránya a nők körében magasabb, mint a férfiak körében, és hangsúlyozza ezért, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló intézkedések különösen kihatnak a nők gazdasági szerepvállalására; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti nyugdíjszakadék megelőzése és megszüntetése, valamint a nők időskori szegénységének csökkentése leginkább és elsősorban az olyan feltételek kialakításától függ, melyek további munkaerőpiaci integrációjuk és a fizetések, a szakmai pályafutás során való előrelépés és a teljes munkaidős foglalkoztatás tekintetében való egyenlő lehetőségek biztosítása révén lehetővé teszik a nők számára, hogy egyenlő nyugdíjjárulékot fizethessenek be; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az esb-alapok, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap hozzájáruljon a nők szegénységének csökkentéséhez abból a célból, hogy elérjék az általános Európa 2020 szegénységcsökkentési célkitűzést; felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az ESZA-finanszírozásból a társadalmi integrációs intézkedésekre juttatott 20 %-ot arra is használják, hogy növeljék a szegénységben és társadalmi kirekesztésben élő nők szerepvállalásának növelésére irányuló, kis helyi projektek támogatását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megjegyzi, hogy a szegénységet továbbra is a halmozott háztartási jövedelem alapján mérik, ami feltételezi, hogy a háztartás valamennyi tagja ugyanannyit keres, és a források egyenlően oszlanak meg; a női szegénység mértékének feltárása érdekében egyénre szabott jogosultságokra és számításokra szólít fel az egyéni jövedelmek alapján; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy a megszorító intézkedések és az állami szféra kiadáscsökkentései leginkább a nőket érintették (kevesebb és drágább gyermekgondozás, csökkentett szolgáltatások az idősek és fogyatékossággal élők számára, kórházak privatizációja és bezárása), különösen az olyan területeken, mint az oktatás, az egészségügy és a szociális munka, mivel ők képviselik az állami ágazatban dolgozó munkaerő 70 %-át; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiemeli annak fontosságát, hogy figyelmet fordítsanak a munkaerőpiacra történő belépés kapcsán akadályokkal szembesülő egyes kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok egyedi igényeire; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak az ilyen személyek számára megfelelő idejű és könnyű hozzáférést a magas színvonalú képzéshez, ideértve a szakmai gyakorlatot, annak érdekében, hogy biztosítsák a teljes társadalmi és munkaerőpiaci integrációjukat, figyelembe véve a meglévő informális és formális készségeiket és kompetenciáikat, képességeiket és szakismereteiket; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő nőket sújtó – interszekcionális diszkrimináció megelőzésére; kiemeli a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelv, valamint a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelv (27) helyes végrehajtásának jelentőségét; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hajtsák végre a hatályos jogszabályokat és munkahelyi politikákat, illetve javítsák ezek gyakorlati alkalmazását, továbbá adott esetben e jogszabályokat és politikákat tegyék jobbá, a nők közvetlen és közvetett megkülönböztetéssel szembeni védelme érdekében, különösen a kiválasztás, a felvétel, a szakképzés, a köz- és a magánszférában a nők foglalkoztatásának előmozdítása és a fizetés és a karrier-előmenetel szempontjából a nők számára egyenlő esélyek kínálása terén; |
| --- | --- |

57.

| 58. | határozottan helyteleníti, hogy a Tanács még mindig nem fogadta el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló, 2008-ban készült javaslatot; üdvözli, hogy az Európai Bizottság ezt az irányelvet prioritásnak tekinti; megismétli a Tanácsnak szóló felhívását, hogy a lehető leghamarabb fogadja el a javaslatot; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a specifikus, nemekre vonatkozó mutatók és nemek szerint lebontott adatok gyűjtését annak érdekében, hogy becsléseket készítsenek a tagállami és uniós politikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy a nők gyakran akaratlanul is aránytalanul nagy mértékben dolgoznak bizonytalan munkakörülmények között; sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre az ILO ajánlásait arra vonatkozóan, hogy csökkentsék a bizonytalan munkák mértékét, például korlátozzák azokat a körülményeket, amelyekben bizonytalan szerződések használhatók, és korlátozzák annak az időtartamnak a hosszát, ameddig a munkavállalók ilyen szerződéssel alkalmazhatók; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja az EIGE-t, hogy folytassa a nemspecifikus adatok és eredménytáblák valamennyi vonatkozó szakpolitikai területen való összegyűjtésére irányuló munkáját; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(3)  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

(4)  HL C 137. E, 2010.5.27., 68. o.

(5)  HL C 70. E, 2012.3.8., 163. o.

(6)  HL L 353., 2013.12.28., 7. o.

(7)  HL C 436., 2016.11.24., 225. o.

(8)  HL C 36., 2016.1.29., 18. o.

(9)  HL C 93., 2016.3.9., 110. o.

(10)  HL C 353., 2016.9.27., 39. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0203.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0226.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0235.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0360.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0351.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0029.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0073.

(19)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0099.

(20)  A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 3073. ülése (Brüsszel, 2011. március 7.).

(21)  HL L 69., 2014.3.8., 112. o.

(22)  A nők gazdasági szerepvállalásának növelésével foglalkozó magas szintű ENSZ-munkacsoport: „Senkit nem hagyunk az út szélén: cselekvési felhívás a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők gazdasági szerepvállalásának növelésére” (2016. szeptember).

(23)  Lásd: Európai Szakszervezetek Szövetsége: „Kollektív tárgyalások – a nemek közötti bérszakadék megszüntetésének eredményes eszköze” (2015).

(24)  Lásd: Az Európai Bizottság 2015. októberi, „Nemek közötti egyensúly a vállalatok igazgatótanácsában – Európa áttöri az üvegplafont” című tájékoztatója; Európai Bizottság, DG JUST: „Nők a gazdasági döntéshozatalban az Unióban: Eredményjelentés: az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó kezdeményezés”, 2012; Aagoth Storvik és Mari Teigen, „Nők a vezetőtestületekben: a norvég példa”, 2010. június.

(25)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(26)  A FRA felmérése a nők elleni erőszakról.

(27)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

A civil társadalom szűkülő mozgásterének kezelése a fejlődő országokban

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a civil társadalom mozgásterének fejlődő országokban tapasztalható szűküléséről (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az 1966. december 16-án New Yorkban elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az 1966. december 16-án New Yorkban elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (1),

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra,

| — | tekintettel a „Közös jövőkép, közös fellépés: erősebb Európa. Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2016 júniusában ismertetett dokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös jövőkép, közös fellépés: erősebb Európa. Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2016 júniusában ismertetett dokumentumra (2),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019) (3),

| — | tekintettel a civil társadalommal való együttműködésre irányuló országspecifikus uniós ütemtervekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a civil társadalommal való együttműködésre irányuló országspecifikus uniós ütemtervekre,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Nem Kormányzati Szervezetek Konferenciája által 2009. október 1-én elfogadott „A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexére”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Nem Kormányzati Szervezetek Konferenciája által 2009. október 1-én elfogadott „A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexére”,

| — | tekintettel a békeépítéssel és az államépítéssel foglalkozó civil társadalmi platform központi csoportja 2016. július 6–9-én tartott éves ülésének berlini nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a békeépítéssel és az államépítéssel foglalkozó civil társadalmi platform központi csoportja 2016. július 6–9-én tartott éves ülésének berlini nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendeletre (6) és a Cotonoui Megállapodás I. nyilatkozatára (Együttes nyilatkozat a partnerség szereplőiről), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendeletre (6) és a Cotonoui Megállapodás I. nyilatkozatára (Együttes nyilatkozat a partnerség szereplőiről),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (költségvetési rendelet) 187. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (költségvetési rendelet) 187. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz civil társadalmi szervezetekre és helyi hatóságokra vonatkozó 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programjára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz civil társadalmi szervezetekre és helyi hatóságokra vonatkozó 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programjára (8),

| — | tekintettel a Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. szeptember 12-i közleményére (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. szeptember 12-i közleményére (COM(2012)0492),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a civil társadalom mozgásteréről szóló, 2016. június 27-i határozatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a civil társadalom mozgásteréről szóló, 2016. június 27-i határozatára (9),

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésre,

| — | tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az AKCS–EU kapcsolatok 2020 utáni jövőjéről szóló, 2016. október 4-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU kapcsolatok 2020 utáni jövőjéről szóló, 2016. október 4-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, ideértve az Európai Unió emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásait, valamint a vallás és a meggyőződés előmozdításáról és védelméről szóló, a Tanács által 2013. június 24-én elfogadott európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, ideértve az Európai Unió emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásait, valamint a vallás és a meggyőződés előmozdításáról és védelméről szóló, a Tanács által 2013. június 24-én elfogadott európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Parlament parlamentközi küldöttségei számára készült, az emberi jogok és a demokrácia nem uniós országokba irányuló látogatásaik során történő előmozdításáról szóló iránymutatásokra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament parlamentközi küldöttségei számára készült, az emberi jogok és a demokrácia nem uniós országokba irányuló látogatásaik során történő előmozdításáról szóló iránymutatásokra (12),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „A helyi hatóságok hatáskörének megerősítése a partnerországokban a hatékonyabb kormányzás és a kézzelfoghatóbb fejlesztési eredmények érdekében” című, 2013. október 9-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „A helyi hatóságok hatáskörének megerősítése a partnerországokban a hatékonyabb kormányzás és a kézzelfoghatóbb fejlesztési eredmények érdekében” című, 2013. október 9-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Méltó életet mindenkinek: az elképzeléstől az együttes fellépésig” című, 2015. február 24-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Méltó életet mindenkinek: az elképzeléstől az együttes fellépésig” című, 2015. február 24-i véleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának a biztonságos és támogató környezet bevált gyakorlatokon és levont tanulságokon alapuló létrehozásáról és fenntartásáról szóló, 2016. április 11-i gyakorlati ajánlásokra vonatkozó jelentésére (13), valamint az ENSZ békés gyülekezéshez és egyesüléshez való joggal foglalkozó különleges előadójának jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának a biztonságos és támogató környezet bevált gyakorlatokon és levont tanulságokon alapuló létrehozásáról és fenntartásáról szóló, 2016. április 11-i gyakorlati ajánlásokra vonatkozó jelentésére (13), valamint az ENSZ békés gyülekezéshez és egyesüléshez való joggal foglalkozó különleges előadójának jelentéseire,

| — | tekintettel a Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2017. évi jelentésére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2017. évi jelentésére (14),

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalásra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalásra (15),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „A helyi hatóságokról és a civil társadalomról: Európa elköteleződése a fenntartható fejlődés támogatása mellett” című, 2013. október 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A helyi hatóságokról és a civil társadalomról: Európa elköteleződése a fenntartható fejlődés támogatása mellett” című, 2013. október 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (19),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0283/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0283/2017),

| A. | mivel az EUSZ 21. cikke kimondja, hogy az Unió nemzetközi szintű fellépése – amely magában foglalja a fejlesztési együttműködést – a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának elvére épül; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 21. cikke kimondja, hogy az Unió nemzetközi szintű fellépése – amely magában foglalja a fejlesztési együttműködést – a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának elvére épül;

| B. | mivel a civil társadalom az egészséges és tisztességes társadalom harmadik szektorát képviseli, az állami és a magánszektor mellett; mivel a civil társadalom olyan nem kormányzati és nonprofit szervezeteket foglal magában, amelyek jelen vannak a közéletben, és saját tagjaik vagy mások etikai, kulturális, politikai, tudományos, vallási vagy karitatív szempontokon alapuló érdekeit és értékeit juttatják kifejezésre; |
| --- | --- |

B.

mivel a civil társadalom az egészséges és tisztességes társadalom harmadik szektorát képviseli, az állami és a magánszektor mellett; mivel a civil társadalom olyan nem kormányzati és nonprofit szervezeteket foglal magában, amelyek jelen vannak a közéletben, és saját tagjaik vagy mások etikai, kulturális, politikai, tudományos, vallási vagy karitatív szempontokon alapuló érdekeit és értékeit juttatják kifejezésre;

| C. | mivel a civil társadalom központi szerepet játszik a demokrácia építésében és megerősítésében, az állam jogköreinek felügyeletében, illetve a jó kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdításában; mivel a társadalom alapvető fontosságú elemeként a civil társadalmi szervezetek jelenléte elengedhetetlen, hiszen szükséges a mindenkori hatalom ellensúlyozásához azáltal, hogy a lakosság és az állam közötti közvetítő, valamint a demokrácia őrzője szerepét tölti be; mivel számos civil társadalmi csoport törekszik az alkotmányos reformfolyamatokban való részvételre annak érdekében, hogy védelmezze a demokrácia elveit és intézményeit; |
| --- | --- |

C.

mivel a civil társadalom központi szerepet játszik a demokrácia építésében és megerősítésében, az állam jogköreinek felügyeletében, illetve a jó kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdításában; mivel a társadalom alapvető fontosságú elemeként a civil társadalmi szervezetek jelenléte elengedhetetlen, hiszen szükséges a mindenkori hatalom ellensúlyozásához azáltal, hogy a lakosság és az állam közötti közvetítő, valamint a demokrácia őrzője szerepét tölti be; mivel számos civil társadalmi csoport törekszik az alkotmányos reformfolyamatokban való részvételre annak érdekében, hogy védelmezze a demokrácia elveit és intézményeit;

| D. | mivel a civil társadalmi szervezetek az emberi jogok széles spektrumát fedik le – többek között a fejlődéshez, az oktatáshoz, a nemek közötti egyenlőséghez, valamint a szociális és környezeti területeken végzett tevékenységekhez való jogokat; mivel a civil társadalom széles körű és heterogén csoportokat és célokat ölel fel, nemcsak a civil társadalmi szervezeteket, hanem a nem kormányzati szervezeteket, az emberi jogi és közösségi csoportokat, a diaszpórákat, az egyházakat, a vallási egyesületeket és közösségeket, védi a fogyatékossággal élők, a társadalmi mozgalmak és a szakszervezetek, a bennszülött emberek és az alapítványok érdekeit, valamint a kiszolgáltatott, hátrányosan megkülönböztetett és marginalizált emberek képviseletét; |
| --- | --- |

D.

mivel a civil társadalmi szervezetek az emberi jogok széles spektrumát fedik le – többek között a fejlődéshez, az oktatáshoz, a nemek közötti egyenlőséghez, valamint a szociális és környezeti területeken végzett tevékenységekhez való jogokat; mivel a civil társadalom széles körű és heterogén csoportokat és célokat ölel fel, nemcsak a civil társadalmi szervezeteket, hanem a nem kormányzati szervezeteket, az emberi jogi és közösségi csoportokat, a diaszpórákat, az egyházakat, a vallási egyesületeket és közösségeket, védi a fogyatékossággal élők, a társadalmi mozgalmak és a szakszervezetek, a bennszülött emberek és az alapítványok érdekeit, valamint a kiszolgáltatott, hátrányosan megkülönböztetett és marginalizált emberek képviseletét;

| E. | mivel a Cotonoui Megállapodás elismeri, hogy a civil társadalom kulcsfontosságú szereplő az AKCS–EU együttműködésben; mivel a megállapodás 2020. évi lejárta lehetőséget biztosít a partnerség felülvizsgálatára és a civil társadalmi szervezetek részvételének további fokozására; |
| --- | --- |

E.

mivel a Cotonoui Megállapodás elismeri, hogy a civil társadalom kulcsfontosságú szereplő az AKCS–EU együttműködésben; mivel a megállapodás 2020. évi lejárta lehetőséget biztosít a partnerség felülvizsgálatára és a civil társadalmi szervezetek részvételének további fokozására;

| F. | mivel a civil társadalmi szervezetek a globális fejlesztési támogatás fontos szereplőjévé váltak, különösen az alapvető szociális szolgáltatások, a figyelemfelkeltés biztosítása, a demokrácia, az emberi jogok, a helyes kormányzás és – az egyének, a családok és a helyi közösségek erőszakos szélsőségességgel szembeni ellenálló képességének elősegítése révén – a békés és inkluzív társadalmak előmozdítása, valamint a humanitárius válságok kezelése terén; |
| --- | --- |

F.

mivel a civil társadalmi szervezetek a globális fejlesztési támogatás fontos szereplőjévé váltak, különösen az alapvető szociális szolgáltatások, a figyelemfelkeltés biztosítása, a demokrácia, az emberi jogok, a helyes kormányzás és – az egyének, a családok és a helyi közösségek erőszakos szélsőségességgel szembeni ellenálló képességének elősegítése révén – a békés és inkluzív társadalmak előmozdítása, valamint a humanitárius válságok kezelése terén;

| G. | mivel a nemzetközi szervezetek jegyzőkönyveiben és gyakorlataiban foglaltakkal összhangban az egyházak, a vallási közösségek és egyesületek, egyéb, valláson vagy meggyőződésen alapuló szervezetekkel együtt kiemelt készenléti szerepet töltenek be és régóta az első vonalban tevékenykednek a fejlesztési és humanitárius segítségnyújtás terén; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetközi szervezetek jegyzőkönyveiben és gyakorlataiban foglaltakkal összhangban az egyházak, a vallási közösségek és egyesületek, egyéb, valláson vagy meggyőződésen alapuló szervezetekkel együtt kiemelt készenléti szerepet töltenek be és régóta az első vonalban tevékenykednek a fejlesztési és humanitárius segítségnyújtás terén;

| H. | mivel a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköznek a civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus programra vonatkozó 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programja horizontális elemként magában foglalja a civil társadalmi szervezeteket és a helyi hatóságokat támogató környezet előmozdítását; mivel a program célja a civil társadalmi szervezetek hangjának hallhatóbbá tétele, a partnerországok fejlődési folyamatában való részvételének fokozása és a politikai, társadalmi és gazdasági párbeszéd előmozdítása; |
| --- | --- |

H.

mivel a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköznek a civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus programra vonatkozó 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programja horizontális elemként magában foglalja a civil társadalmi szervezeteket és a helyi hatóságokat támogató környezet előmozdítását; mivel a program célja a civil társadalmi szervezetek hangjának hallhatóbbá tétele, a partnerországok fejlődési folyamatában való részvételének fokozása és a politikai, társadalmi és gazdasági párbeszéd előmozdítása;

| I. | mivel az EU a fejlődő országok helyi civil társadalmi szervezeteinek legnagyobb adományozója, és a civil társadalmi szereplők és az emberijog-védők védelmében vezető szerepet tölt be olyan eszközök és szakpolitikák széles palettájának alkalmazása és végrehajtása révén, mint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, a Fejlesztési Együttműködési Eszköz civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus programja, a Demokráciáért Európai Alapítvány, a civil társadalommal való együttműködés 105 országban végrehajtott ütemterve és az országstratégiai dokumentumok; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU a fejlődő országok helyi civil társadalmi szervezeteinek legnagyobb adományozója, és a civil társadalmi szereplők és az emberijog-védők védelmében vezető szerepet tölt be olyan eszközök és szakpolitikák széles palettájának alkalmazása és végrehajtása révén, mint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, a Fejlesztési Együttműködési Eszköz civil társadalmi szervezetekkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus programja, a Demokráciáért Európai Alapítvány, a civil társadalommal való együttműködés 105 országban végrehajtott ütemterve és az országstratégiai dokumentumok;

| J. | mivel a civil társadalom méretében, hatáskörében, összetételében és befolyásában az elmúlt évtized során világszerte kiterjedtebb lett; mivel ugyanakkor a civil társadalmi szereplők és tevékenységek korlátozása világszerte egyre több országban – fejlődő és fejlett országban egyaránt – egyre elnyomóbb és erőteljesebb lett; |
| --- | --- |

J.

mivel a civil társadalom méretében, hatáskörében, összetételében és befolyásában az elmúlt évtized során világszerte kiterjedtebb lett; mivel ugyanakkor a civil társadalmi szereplők és tevékenységek korlátozása világszerte egyre több országban – fejlődő és fejlett országban egyaránt – egyre elnyomóbb és erőteljesebb lett;

| K. | mivel ezenkívül néhány esetben fennáll a lehetősége annak, hogy a támogatók által megszabott menetrend nem helyezi előtérbe az adott területen működő civil társadalmi szereplők valódi igényeit; |
| --- | --- |

K.

mivel ezenkívül néhány esetben fennáll a lehetősége annak, hogy a támogatók által megszabott menetrend nem helyezi előtérbe az adott területen működő civil társadalmi szereplők valódi igényeit;

| L. | mivel a civil társadalom helyzetéről szóló 2016. évi jelentés a 2015-ös évet a civil társadalom lesújtó éveként jellemzi, amely során a polgári jogokat súlyosan veszélyeztették több mint száz országban; mivel a szubszaharai-afrikai és a közel-keleti és észak-afrikai (MENA) régiókat különösen érinti ez a jelentés, ugyanis gyakrabban küzdenek politikai feszültségekkel, konfliktusokkal és instabilitással; |
| --- | --- |

L.

mivel a civil társadalom helyzetéről szóló 2016. évi jelentés a 2015-ös évet a civil társadalom lesújtó éveként jellemzi, amely során a polgári jogokat súlyosan veszélyeztették több mint száz országban; mivel a szubszaharai-afrikai és a közel-keleti és észak-afrikai (MENA) régiókat különösen érinti ez a jelentés, ugyanis gyakrabban küzdenek politikai feszültségekkel, konfliktusokkal és instabilitással;

| M. | mivel egyre több kormány lép fel a civil társadalmi szervezetekkel szemben jogi és közigazgatási eszközökkel, többek között korlátozó jogszabályok alkotásával, a finanszírozás korlátozásával, szigorú engedélyezési eljárásokkal és büntető jellegű adókkal; |
| --- | --- |

M.

mivel egyre több kormány lép fel a civil társadalmi szervezetekkel szemben jogi és közigazgatási eszközökkel, többek között korlátozó jogszabályok alkotásával, a finanszírozás korlátozásával, szigorú engedélyezési eljárásokkal és büntető jellegű adókkal;

| N. | mivel a fejlődő országokban aggodalomra ad okot az, hogy az utóbbi években egyre nagyobb számban fordul elő az aktivisták, civil társadalmi szervezeti tagok, emberijog-védők, szakszervezeti tagok, jogászok, értelmiségiek, újságírók és vallási vezetők üldözése, zaklatása, „külföldi ügynökként” való megbélyegzése, önkényes letartóztatása vagy bebörtönzése, illetve egyre többen esnek bántalmazás vagy erőszak áldozatául; mivel mindezt számos országban büntetlenül viszik véghez, és néha a hatóságok támogatásával vagy hallgatólagos beleegyezésével; |
| --- | --- |

N.

mivel a fejlődő országokban aggodalomra ad okot az, hogy az utóbbi években egyre nagyobb számban fordul elő az aktivisták, civil társadalmi szervezeti tagok, emberijog-védők, szakszervezeti tagok, jogászok, értelmiségiek, újságírók és vallási vezetők üldözése, zaklatása, „külföldi ügynökként” való megbélyegzése, önkényes letartóztatása vagy bebörtönzése, illetve egyre többen esnek bántalmazás vagy erőszak áldozatául; mivel mindezt számos országban büntetlenül viszik véghez, és néha a hatóságok támogatásával vagy hallgatólagos beleegyezésével;

| O. | mivel az emberi jogok egyetemesek, elidegeníthetetlenek, oszthatatlanok, egymástól függőek és egymáshoz kapcsolódóak; mivel a civil társadalom akkor tud válaszlépéseket tenni, ha gyakorolhatja az alapvető szabadságokat, többek között az egyesülési, a békés gyülekezési és a véleménynyilvánítási, a gondolat-, lelkiismereti, vallási vagy meggyőződési szabadságot, valamint az információhoz való szabad hozzáférés szabadságát; |
| --- | --- |

O.

mivel az emberi jogok egyetemesek, elidegeníthetetlenek, oszthatatlanok, egymástól függőek és egymáshoz kapcsolódóak; mivel a civil társadalom akkor tud válaszlépéseket tenni, ha gyakorolhatja az alapvető szabadságokat, többek között az egyesülési, a békés gyülekezési és a véleménynyilvánítási, a gondolat-, lelkiismereti, vallási vagy meggyőződési szabadságot, valamint az információhoz való szabad hozzáférés szabadságát;

| P. | mivel a meggyengült civil társadalom, a korlátozott politikai és polgári mozgástér, a megnövekedett korrupció, a társadalmi és a nemek közötti egyenlőtlenség, az alacsony szintű emberi és társadalmi-gazdasági fejlődés, valamint az instabilitás és a konfliktusok összefüggésben állnak egymással; |
| --- | --- |

P.

mivel a meggyengült civil társadalom, a korlátozott politikai és polgári mozgástér, a megnövekedett korrupció, a társadalmi és a nemek közötti egyenlőtlenség, az alacsony szintű emberi és társadalmi-gazdasági fejlődés, valamint az instabilitás és a konfliktusok összefüggésben állnak egymással;

| Q. | mivel a szűkülő polgári mozgástérre adott uniós válaszlépés hitelességéhez és eredményességéhez a korlátozásokat meghatározó fenyegetések és tényezők pontos és naprakész értékelésére és megértésére van szükség; mivel az ilyen válaszlépéshez szükség van a fejlődés és a politikai együttműködés közötti koordinált megközelítésre annak érdekében, hogy a szabadon működő civil társadalom jelentőségére vonatkozó közös üzenetet terjesztve biztosítsa az EU valamennyi külső és belső eszközének koherenciáját, valamint a helyi, regionális és nemzetközi szintű együttműködést; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szűkülő polgári mozgástérre adott uniós válaszlépés hitelességéhez és eredményességéhez a korlátozásokat meghatározó fenyegetések és tényezők pontos és naprakész értékelésére és megértésére van szükség; mivel az ilyen válaszlépéshez szükség van a fejlődés és a politikai együttműködés közötti koordinált megközelítésre annak érdekében, hogy a szabadon működő civil társadalom jelentőségére vonatkozó közös üzenetet terjesztve biztosítsa az EU valamennyi külső és belső eszközének koherenciáját, valamint a helyi, regionális és nemzetközi szintű együttműködést;

| R. | mivel a 2030-ig szóló menetrend, és kiváltképp a 16. és 17. fenntartható fejlesztési cél a civil társadalommal mint kulcsfontosságú partnerrel és támogató erővel folytatott együttműködés fokozását írja elő a fenntartható fejlesztési célok előmozdítása, végrehajtása, nyomon követése és felülvizsgálata tekintetében; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2030-ig szóló menetrend, és kiváltképp a 16. és 17. fenntartható fejlesztési cél a civil társadalommal mint kulcsfontosságú partnerrel és támogató erővel folytatott együttműködés fokozását írja elő a fenntartható fejlesztési célok előmozdítása, végrehajtása, nyomon követése és felülvizsgálata tekintetében;

| 1. | meggyőződése, hogy egy valóban független, változatos, pluralista és élénk civil társadalom sarkalatos fontosságú egy ország fejlődése és stabilitása szempontjából, a demokratikus konszolidáció, a társadalmi igazságosság és az emberi jogok biztosításához, valamint az inkluzív társadalmak kiépítéséhez, hogy senkit ne rekesszenek ki; emlékeztet továbbá, hogy a civil társadalom kulcsfontosságú szereplő a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom világszerte központi szerepet tölt be a demokrácia támogatásában, a hatalmi ágak szétválasztásának biztosításában és az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a jó kormányzás előmozdítása terén, különös tekintettel a korrupció és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemre, és közvetlen hatást fejt ki az adott országok gazdasági és emberi fejlődésére, valamint környezeti fenntarthatóságára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fejlődő országokban a civil társadalom mozgásterének leszűkítését egyre összetettebb és kifinomultabb módon hajtják végre, amit nehezebb kezelni és ami jogszabályok, adóztatás, finanszírozási korlátozások, fokozott bürokrácia, jelentéstételi és bankügyi követelmények, a civil társadalmi szervezetek képviselőinek kriminalizálása és megbélyegzése, rágalmazás, a zaklatás minden formája, online elnyomás és az internet-hozzáférés korlátozása, cenzúra, önkényes fogva tartás, nemi alapú erőszak, kínzás és merénylet révén valósul meg, különösen a konfliktus sújtotta államokban; kitart amellett, hogy szükség van azon kormányzati és nem kormányzati taktikák kezelésére, amelyek marginalizálják a bíráló hangokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy amikor a civil társadalmi szervezetek jogszerűen részesülhetnek külföldről érkező finanszírozásban, „külföldi ügynöknek” minősíthetik és ezzel megbélyegzik őket, és jelentősen növelik azokat a kockázatokat, amelyekkel szembe kell nézniük; felszólítja az EU-t, hogy erősítse meg az intézményfejlesztésre és a jogállamiságra összpontosító eszközeit és politikáit, és foglaljon bele ezekbe az elszámoltathatóságra és az emberijog-védők önkényes letartóztatása, az ellenük elkövetett rendőrségi visszaélések, kínzás és a rossz bánásmód egyéb formáinak büntetlensége elleni küzdelemre irányuló szigorú referenciaértékeket, figyelembe véve, hogy a nők és a férfiak mindezt eltérően élik meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom mozgásterének csökkenése globális jelenség, amely nem csak a fejlődő országokban fordul elő, hanem egyre inkább a fejlett demokráciákban és a közepes és magas jövedelmű országokban, köztük EU-tagállamokban és az EU néhány legközelebbi szövetségesénél; felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a civil társadalom alapvető jogainak szigorú tiszteletben tartásával mutassanak példát, és tegyenek az ezen a téren tapasztalható kedvezőtlen tendenciák ellen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy az érintett államoké az elsődleges felelősség és az ő kötelezettségük, hogy valamennyi személy valamennyi emberi jogát és alapvető szabadságát megóvják, és az ő feladatuk olyan szabad és működőképes civil társadalmat előmozdító politikai, jogi és közigazgatási környezet biztosítása, amelyben biztosul szabad működésük és – többek között külföldi forrásokból származó – finanszírozáshoz való szabad hozzáférésük; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az EU-t, hogy ismerje el annak szükségességét, hogy iránymutatást nyújtson a kedvezményezett országok kormányainak, politikai pártjainak, parlamentjeinek és közigazgatási szerveinek a civil társadalmi szervezetek hatékony munkáját lehetővé tevő megfelelő jogi, igazgatási és politikai környezet kialakítására irányuló stratégiáik kidolgozásában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberijog-védőket világszerte egyre több támadás éri; felszólítja az EU-t, és különösen a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét az (alelnök/főképviselő), hogy fogadjon el olyan szakpolitikát, amely következetesen és egyértelműen elítéli az emberijog-védők meggyilkolását, illetve az ellenük irányuló erőszakos cselekedetekre, üldöztetésre, fenyegetésre, zaklatásra, elrablásra, bebörtönzésre vagy önkényes letartóztatásra tett bármilyen kísérletet, és marasztalja el az ilyen atrocitások elkövetőit vagy megengedőit, valamint, hogy fokozza az emberijog-védőket nyíltan és egyértelműen támogató nyilvános diplomáciáját; ösztönzi az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy továbbra is aktívan támogassák az emberijog-védőket, különösen a perek rendszeres nyomon követése, a bebörtönzött emberijog-védők látogatása, valamint adott esetben az egyes esetekről szóló nyilatkozatok kiadása révén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a civil társadalmi mozgástér gyors és drámai szűkülésével járó esetekben az uniós tagállamoknak magas szintű nyilvános elismerést kellene biztosítaniuk az érintett emberi jogi nem kormányzati szervezetek / egyéni emberijog-védők számára munkájukért, például azáltal, hogy hivatalos látogatások során meglátogatják őket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ösztönzi az EU-t, hogy dolgozzon ki a békés gyülekezési és egyesülési szabadságra vonatkozó iránymutatásokat; felszólítja az EU-t, hogy teljes mértékben használja ki az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós országstratégiákat, valósítson meg nyomon követési eszközöket az emberi jogok védelmezőiről szóló európai uniós iránymutatások hatékony és közös végrehajtására, és biztosítsa a védelmi hiányosságok megszüntetését, valamint azt, hogy az emberi jogok súlyos megsértése esetén szankciókat léptetnek életbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet, hogy a civil társadalom fontos szerepet játszik a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításában, és ismételten biztosít a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások végrehajtásának támogatásáról; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a civil társadalmi szervezetek kapcsolatának erősítése a polgárokkal és az állammal ahhoz, hogy ténylegesen képviselhessék a közösségeket és a választócsoportokat, többek között a nőket és a nőjogi szervezeteket és valamennyi kiszolgáltatott csoportot, és segíthessenek abban, hogy az állam eredményesebb és elszámoltatható legyen a fejlesztések és az emberi jogok fenntartása kapcsán; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az EU fejlődő országok civil társadalma tekintetében meglévő tartós elkötelezettségét és támogatását, és ismételten egyértelműen felszólítja az EU-t, hogy nyújtson folyamatos és megnövelt uniós támogatást és finanszírozást a szabad és támogató környezet kialakításához a civil társadalom számára országos és helyi szinten, többek között éves programozás révén; felszólítja az EU-t, hogy diverzifikálja és maximalizálja a civil társadalmi szereplőknek szánt finanszírozási módszereket és mechanizmusokat, figyelembe véve ezek sajátos jellemzőit, és biztosítva azt, hogy nem korlátozódik mozgásterük vagy a potenciális vitapartnerek száma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy az uniós finanszírozást hosszú távú támogatásra és vészhelyzeti beavatkozásra egyaránt fordítsák, különösen a kockázatnak kitett civil társadalmi aktivisták segítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy a civil részvételt és a civil társadalom erejét a demokrácia mutatójaként kellene figyelembe venni; határozottan ösztönzi a demokráciával foglalkozó parlamentközi vitákat, amelyek arra irányulnak, hogy a civil társadalmi szervezeti tagokat és a civil társadalmat bevonják az őket érintő ügyekkel foglalkozó jogszabályokkal kapcsolatos konzultációs folyamatba; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja az EU-t, hogy a civil mozgástér autonómiáját ne csak az uniós fejlesztési és emberi jogi politikákon keresztül fokozza, hanem a fejlesztést célzó politikai koherencia elvével összhangban valamennyi egyéb uniós belső és külső politika integrálásával is, ideértve az igazságügyi, belügyi, kereskedelmi és biztonsági politikákat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | óva inti az EU-t és a tagállamokat attól, hogy a civil társadalom mozgásterének szűkítése és egyéb emberi jogi problémák tekintetében elnézően bánjanak azokkal az országokkal, amelyekkel az EU migrációs kérdésekben együttműködik; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom mozgásterének szűkítése és az emberi jogok megsértése hozzájárulhatnak a kényszerű migrációhoz; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom mozgástere szűkülésének kezeléséhez az EU és a harmadik országok közötti kapcsolatokban egységes és következetes megközelítésre van szükség; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek aktív lépéseket a civil társadalmi mozgástér szűkülése alapvető okainak kezelésére, különösen a civil társadalmi szervezetek szabad és felelős szerepvállalása előmozdításának, valamint a két- és többoldalú együttműködés valamennyi szakaszában – ideértve a politikai párbeszédek legmagasabb szintjét is – való részvételük általános érvényesítésével; felszólítja e tekintetben az EU-t, hogy vegye figyelembe a civil társadalmi szervezetek eltérő méreteit, kapacitásaikat és szakértelmüket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ösztönzi az EU-t, hogy tevékenyen segítse elő a fejlődő országok kormányai, civil társadalmi szervezetei, helyi hatóságai és a magánszektor között, támogató civil társadalmi környezetben folyó megerősített párbeszédekre irányuló intézményi mechanizmusok előmozdítását és az erősebb és szélesebb körű koalíciók és partnerségek kialakítását; hangsúlyozza a biztonságos terek jelentőségét az ilyen párbeszédek számára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja az EU-t, hogy kövesse nyomon a terrorizmus elleni intézkedéseket, valamint a pénzmosás elleni és az átláthatóságra irányuló jogalkotást, és tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ezek ne korlátozzák jogellenesen a civil társadalmi szervezetek finanszírozását és tevékenységeit; ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásait nem szabad úgy értelmezni és alkalmazni, hogy azok indokolatlanul korlátozzák a civil társadalom mozgásterét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet, hogy a magánszektor kulcsfontosságú partner a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában, és jelentős szerepet játszik a polgári mozgástér előmozdításában, támogató környezetet biztosítva a civil társadalmi szervezetek és a szakszervezetek számára, különösen a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának és a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségek ellátási láncokban való megerősítése és a köz- és a magánszféra közötti partnerségek kialakítása révén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ismételten hangsúlyozza a magánszektornak az emberi jogok, valamint a legmagasabb szociális és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására irányuló kötelezettségét; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is tevékenyen vegyenek részt az ENSZ olyan nemzetközi szerződés kidolgozására irányuló munkájában, amelynek értelmében felelősségre kell vonni azokat a társaságokat, amelyek bármilyen módon részt vettek emberi jogok megsértésében, és vezessenek be emberi jogi kockázatértékelést a közbeszerzések és -beruházások tekintetében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy az EU és tagállamai által kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak nem szabad – sem közvetlenül, sem közvetve – aláásniuk az emberi jogok és a polgári mozgástér előmozdítását és védelmét a fejlődő országokban; úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodások kötelező erejű emberi jogi rendelkezései nagy hatású eszközök a polgári mozgástér bővítése szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a civil társadalmi szereplők szerepét a kereskedelmi megállapodásokkal foglalkozó intézményekben, például a belső tanácsadó csoportokban és a gazdasági partnerségi megállapodások tanácsadó bizottságaiban; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU külső finanszírozási eszközei vonatkozásában dolgozzon ki egy elsősorban az emberi jogokra összpontosító nyomon követési keretet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a szűkülő mozgástér kapcsán határozzon meg bevált gyakorlatokat és dolgozzon ki egyértelmű referenciaértékeket és mutatókat az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv és a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének félidős felülvizsgálata keretében a kézzelfogható előrelépés mérése érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja valamennyi uniós szereplőt, hogy a többoldalú fórumokon támogassa hatékonyabban a demokráciát és emberi jogokat alátámasztó nemzetközi jogi keret erősítését, többek között a többoldalú szervezetek, például az ENSZ – ideértve az ENSZ különleges eljárásait és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa időszakos egyetemes helyzetértékelési mechanizmusát –, és olyan regionális szervezetek bevonásával, mint az Amerikai Államok Szervezete (OAS), az Afrikai Unió (AU), a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) és a Demokráciák Közösségének a civil társadalom előmozdításával és védelmezésével foglalkozó munkacsoportja; emlékeztet annak fontosságára, hogy az Unió mindenre kiterjedő emberi jogi párbeszédet alakítson ki valamennyi partnerállammal, a civil társadalmi szervezetek bevonásával; felhívja az Uniót és a tagállamait, hogy erősítsék meg a jó kormányzást célzó programjaikat a harmadik országokkal, és mozdítsák elő a civil társadalmi szervezetek döntéshozatali folyamatokba való bevonásával és azokban való részvételével kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét; úgy véli, hogy a kormányok, az EU és a civil társadalmi szervezetek között szükség van a többek között olyan kényes kérdésekről folytatott háromoldalú párbeszéd előmozdítására, mint a biztonság és a migráció; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri, hogy az érintett uniós intézmények bevonásával hozzanak létre egy, a szűkülő mozgástérrel kapcsolatos nyomon követési és korai előrejelző mechanizmust, amely nyomon tudja követni a civil társadalom mozgásterével kapcsolatos és az emberijog-védők elleni fenyegetéseket, és riasztást tud adni, ha egy fejlődő ország bizonyíthatóan a civil társadalmat sújtó, súlyos korlátozás bevezetésére készül, vagy ha a független civil társadalom megléte látszatának fenntartására a kormány által kialakított nem kormányzati szervezeteket (GONGO) alkalmaz, és így az EU gyorsabban, koordináltabban és kézzelfoghatóbb módon tud válaszlépéseket tenni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja az EU-t, hogy fokozottan támogassa a kisebbségek és egyéb kiszolgáltatott csoportok – többek között a fogyatékossággal élő személyek, az őslakos népek, az elszigetelt népességek – teljes körű részvételét és szerepvállalását a kulturális, társadalmi, gazdasági és politikai folyamatokban; felhívja e tekintetben az államokat annak biztosítására, hogy jogszabályaik, a szakpolitikáik ne akadályozzák e személyeket emberi jogaik érvényesítésében, sem pedig a civil társadalom e jogok megvédelmezésére irányuló tevékenységeit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sajnálja, hogy nincsenek olyan szervezetek, amelyek a globális terrorizmus jelenlegi fokozódó terjedése idején segítenék a terrorizmus áldozatait a harmadik országokban; hangsúlyozza ezért, hogy sürgősen biztonságos környezetet kell teremteni az ilyen szervezetek számára a terrorizmus áldozatainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza a nők és a nőjogi szervezetek alapvető fontosságú szerepét a társadalmi haladásban, ideértve a fiatalok által irányított mozgalmakat is; felszólítja az EU-t, hogy ragaszkodjon a nők társadalmi szerepvállalásának támogatásához és ahhoz, hogy biztonságos és támogató környezetet hozzanak létre a nők civil társadalmi szervezetei és a nőjogi jogvédők számára, különösen a konfliktus sújtotta régiókban; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiemeli, hogy aktívan hozzá kell járulni a nőjogokkal kapcsolatos politikák és fellépések támogatásához, ideértve a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat is; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ismételten hangsúlyozza a jogokon alapuló megközelítés érvényesítésének fontosságát az uniós fejlesztési politikában, abból a célból, hogy az emberi jogi és jogállamisági alapelveket integrálják az uniós fejlesztési tevékenységekbe, és összehangolják az emberi jogi és fejlesztési együttműködésre irányuló tevékenységeket; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet a regionális együttműködés jelentőségére a civil társadalmat támogató környezet megerősítése tekintetében; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy mozdítsák elő a civil társadalom védelmére és bevonására irányuló párbeszédet és bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a civil társadalommal való együttműködésre irányuló országspecifikus uniós ütemterveket, amelyek hatékony eszközök, illetve a civil társadalommal való együttműködés új uniós keretét alkothatják; kiemelt fontosságúnak ítéli, hogy a civil társadalmi szervezeteket ne csak az ütemtervek megszövegezéséhez vezető konzultációs folyamatba vonják be, hanem annak végrehajtásába, nyomon követésébe és felülvizsgálatába is; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vállalja, hogy az érintett intézményi és nem kormányzati szereplőkkel mélyreható konzultációt folytatva évente összeállítják azoknak az országoknak a listáját, amelyekben a civil társadalom mozgástere a leginkább veszélyben van; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen vegye fel a Külügyi Tanács napirendjére az emberijog-védők, szociális munkások, újságírók, politikai aktivisták, a vallási vagy morális meggyőződésük miatt bebörtönzött, valamint a szűkülő civil társadalmi mozgástér nyomán bebörtönzött egyéb személyek szabadon bocsátására irányuló uniós erőfeszítésekről folyó megbeszéléseket és ezek nyomon követését; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli az uniós küldöttségek emberi jogi és civil társadalmi kapcsolattartó pontjainak kijelölését, amelyek célja a helyi civil társadalommal való együttműködés javítása, kiváltképp a kiszolgáltatott és marginalizált csoportoknak és személyeknek nyújtott segítség terén; felhívja az uniós küldöttségeket, hogy rendszeresen irányítsák rá a nemzeti parlamenti képviselők, kormányzati tagok és helyi önkormányzati tisztviselők figyelmét a szűkülő civil társadalmi mozgástérrel és az aktivisták védelmével kapcsolatos kérdésekre, valamint továbbra is működjenek együtt a civil társadalmi szervezetekkel az uniós alapok programozási ciklusában, és ezek későbbi nyomon követésében, még akkor is, ha a kétoldalú együttműködés már megszűnt; felhívja továbbá az uniós küldöttségeket, hogy rendszeresen és átlátható módon nyújtsanak az civil társadalom számára tájékoztatást a pénzeszközökről és a finanszírozási lehetőségekről; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy kétoldalú kapcsolataikban rendszeresen foglalkozzanak a civil társadalom szűkülő mozgásterével, és használják ki az összes rendelkezésükre álló eszközt, például a fejlesztést és a kereskedelmet annak biztosítására, hogy a partnerországok fenntartsák az emberi jogok védelmére és garantálására irányuló kötelezettségvállalásaikat; felszólítja az EU-t, hogy szorosan kövesse nyomon a civil társadalmi szereplők bevonását a partnerországokban, és sürgesse a kormányokat, hogy vonjanak vissza minden olyan jogszabályt, amely sérti a gyülekezési és egyesülési szabadságot; úgy véli e tekintetben, hogy az EU-nak a költségvetési támogatásban a polgári mozgástér szűkülése tekintetében pozitív feltételességet kellene bevezetnie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a nyugati civil társadalomnak támogatnia kellene a nem kormányzati szervezetek létrehozását és megerősítését a szakértelem átadása révén, hogy hozzá tudjanak járulni saját országuk fejlődéséhez; |
| --- | --- |

39.

| 40. | határozottan ösztönzi a civil társadalmat támogató, az EU külső finanszírozási eszközei közötti szinergiákat, és felszólít valamennyi uniós civil társadalmi finanszírozás átfogó országszintű feltérképezésére, a párhuzamosságok és átfedések elkerülése, valamint az esetleges finanszírozási hiányok és igények meghatározásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ösztönzi az EU-t, hogy fogadjon el iránymutatásokat az egyházakkal és vallási alapú szervezetekkel, valamint vallási vezetőkkel fejlesztési együttműködés céljából kötendő partnerségről, a nemzetközi szervezetek és programok (többek között az UNICEF, Világbank, WHO vagy az ENSZ Fejlesztési Programja) tapasztalata és az EU-tagállamok és a külföldi országok bevált gyakorlatai alapján; |
| --- | --- |

41.

| 42. | határozottan ajánlja a harmadik országokban tevékenykedő civil társadalmi szervezetek képviselőinek jobb védelmét, hogy kezelni lehessen az őket érintő esetleges ellenségeskedést; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli a fejlesztési együttműködéshez kapcsolódó számos uniós finanszírozási eszköz által nyújtott fokozott rugalmasságot, amely lehetővé teszi többek között a támogatást igénylők könnyebb nyilvántartásba vételét, valamint – adott esetben – a támogatás kedvezményezettjeivel kapcsolatos titoktartást; úgy véli azonban, hogy több is tehető annak érdekében, hogy egy adott országban jellemző konkrét helyzetre a legmegfelelőbb és legtestreszabottabb választ adják, ideértve a várható pályázati felhívásokra vonatkozó, feljebbről érkező tájékoztatást, a több finanszírozási lehetőséget, az ütemtervekre vonatkozó naprakész információk rendszeres rendelkezésre bocsátását, az ütemtervek nyilvánosságra hozatalát, a finanszírozási módozatok harmonizációját és egyszerűsítését, valamint a civil társadalmi szervezetek igazgatási eljárásaikban való támogatását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a Bizottságot a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz 2018–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programjába vegyen fel globális tematikus pályázati felhívást, amely kifejezetten a szűkülő civil társadalmi mozgástér kérdésére irányul; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) a szűkülő mozgástér és az emberijog-védők helyzetének kezelésére irányuló pénzeszközeit; sajnálja, hogy néhány országban az éves összegek rendkívül alacsony szinten állnak; felhívja a Bizottságot, hogy a civil társadalmi szervezetekkel kapcsolatban alkalmazott átfogó megközelítés segítségével határozza meg a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéből finanszírozandó tevékenységek új formáit, és a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében rendelkezésre álló finanszírozás lehívása tekintetében továbbra is léptessen életbe rugalmasabb és egyszerűbb eljárást, különösen a fiatalok számára, beleértve a fokozottan veszélyeztetett civil társadalmi szervezeteknek biztosított jelentősebb kivételeket és a nyilvántartásba nem vett, a hatóságok által végezetül elismerendő csoportok támogatását; úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a helyi csoportok és szereplők támogatására, mivel az emberi jogokat érintő problémák helyi szinten gyakran valóságosabban és fokozottabban jelentkeznek; megismétli, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze fontos szerepet játszik abban, hogy a veszélyben lévő emberijog-védőknek sürgős közvetlen pénzügyi és anyagi támogatást nyújtsanak, valamint kiemeli a szükséghelyzeti alap fontosságát, amely lehetővé teszi az Unió küldöttségei számára, hogy közvetlen eseti támogatást nyújtsanak a veszélyben lévő emberijog-védők számára; elismeri a nemzetközi és nemzeti civil társadalmi szereplők szövetségeinek vagy csoportosulásainak fontosságát a helyi nem kormányzati szervezetek megtorló intézkedésekkel szembeni munkájának elősegítése és védelme terén; felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy támogassák az Európai Unió emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásának hatékony és közös végrehajtását valamennyi olyan harmadik országban, amelyben a civil társadalom tevékenységeit veszély fenyegeti, azáltal, hogy az iránymutatások teljes körű működésének biztosítása érdekében helyi stratégiákat fogadnak el; |
| --- | --- |

45.

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  10715/16. számú tanácsi dokumentum.

(3)  10897/15. számú tanácsi dokumentum

(4)  HL L 77., 2014.3.15., 44. o.

(5)  HL L 77., 2014.3.15., 1. o.

(6)  HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

(7)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(8)  C(2014)4865.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0405.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0026.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0437.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0246.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0224.

(19)  HL C 208., 2016.6.10., 25. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

A kiberbűnözés elleni küzdelem

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása a kiberbűnözés elleni küzdelemről (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16., 67., 70., 72., 73., 75., 82., 83., 84., 85., 87. és 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16., 67., 70., 72., 73., 75., 82., 83., 84., 85., 87. és 88. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1., 7., 8., 11., 16., 17., 21., 24., 41., 47., 48., 49., 50. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1., 7., 8., 11., 16., 17., 21., 24., 41., 47., 48., 49., 50. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni 1. világkongresszus által elfogadott stockholmi nyilatkozatra és cselekvési tervre, a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni 2. világkongresszus által elfogadott jokohamai globális kötelezettségvállalásra, valamint a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni 2. világkongresszus előkészítő konferenciáján elfogadott budapesti kötelezettségvállalásra és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni 1. világkongresszus által elfogadott stockholmi nyilatkozatra és cselekvési tervre, a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni 2. világkongresszus által elfogadott jokohamai globális kötelezettségvállalásra, valamint a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni 2. világkongresszus előkészítő konferenciáján elfogadott budapesti kötelezettségvállalásra és cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló, 2007. október 25-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló, 2007. október 25-i egyezményére,

| — | tekintettel „A gyermekek védelme a digitális világban” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek védelme a digitális világban” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről szóló, 2001. május 28-i 2001/413/IB tanácsi kerethatározatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről szóló, 2001. május 28-i 2001/413/IB tanácsi kerethatározatra (3),

| — | tekintettel a számítástechnikai bűnözésről szóló, 2001. november 23-i Budapesti Egyezményre (4) és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a számítástechnikai bűnözésről szóló, 2001. november 23-i Budapesti Egyezményre (4) és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című (JOIN(2013)0001), az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által kiadott, 2013. február 7-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című (JOIN(2013)0001), az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által kiadott, 2013. február 7-i közös közleményre,

| — | tekintettel az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) (ENYH-irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) (ENYH-irányelv),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) 2014. április 8-i ítéletére (11), amely érvénytelenítette az uniós adatmegőrzési irányelvet, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) 2014. április 8-i ítéletére (11), amely érvénytelenítette az uniós adatmegőrzési irányelvet,

| — | tekintettel 2013. szeptember 12-i, „az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” témájú állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. szeptember 12-i, „az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” témájú állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192),

| — | tekintettel „Az európai biztonsági stratégia” című, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185), illetve az azt követő, „A hatékony és valódi biztonsági unió megvalósítása” című eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai biztonsági stratégia” című, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185), illetve az azt követő, „A hatékony és valódi biztonsági unió megvalósítása” című eredményjelentésre,

| — | tekintettel a kibertérben gyakorolt joghatóságról 2016. március 7-én és 8-án Amszterdamban tartott konferenciáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kibertérben gyakorolt joghatóságról 2016. március 7-én és 8-án Amszterdamban tartott konferenciáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (13),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. július 5-i határozatára a Bizottság által képviselt Európai Unió és az érdekelt szervezetek közötti, kiberbiztonsági ipari kutatás és innováció témájú köz-magán társulásra vonatkozó szerződéses megállapodás aláírásáról (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. július 5-i határozatára a Bizottság által képviselt Európai Unió és az érdekelt szervezetek közötti, kiberbiztonsági ipari kutatás és innováció témájú köz-magán társulásra vonatkozó szerződéses megállapodás aláírásáról (C(2016)4400),

| — | tekintettel a Bizottság és a Bizottság alelnöke/ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „A hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés közös kerete – európai uniós válasz” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2016. április 6-i közös közleményére (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Bizottság alelnöke/ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „A hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés közös kerete – európai uniós válasz” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2016. április 6-i közös közleményére (JOIN(2016)0018),

| — | tekintettel a gyermekbarát internet európai stratégiájára (COM(2012)0196) és a Bizottság 2016. június 6-i, Az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves uniós program végső értékelése (biztonságosabb internet) című jelentésére (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekbarát internet európai stratégiájára (COM(2012)0196) és a Bizottság 2016. június 6-i, Az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves uniós program végső értékelése (biztonságosabb internet) című jelentésére (COM(2016)0364),

| — | tekintettel az Europol és az ENISA 2016. május 20-i közös nyilatkozatára a 21. századi adatvédelmet tiszteletben tartó jogszerű bűnügyi nyomozásról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol és az ENISA 2016. május 20-i közös nyilatkozatára a 21. századi adatvédelmet tiszteletben tartó jogszerű bűnügyi nyomozásról,

| — | tekintettel a Tanács 2016. június 9-i, a számítástechnikai bűnözés elleni európai igazságügyi hálózatról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2016. június 9-i, a számítástechnikai bűnözés elleni európai igazságügyi hálózatról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (16),

| — | tekintettel az ENISA 2016. decemberi „Titkosítás – Az erős titkosítás védi digitális identitásunkat” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENISA 2016. decemberi „Titkosítás – Az erős titkosítás védi digitális identitásunkat” című véleményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezménnyel foglalkozó bizottságának a felhőben található bizonyítékokkal foglalkozó csoportja (Cloud Evidence Group) által kiadott „A büntető igazságszolgáltatás hozzáférése a felhőben található elektronikus bizonyítékokhoz: a T-CY ajánlásai” című, 2016. szeptember 16-i végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezménnyel foglalkozó bizottságának a felhőben található bizonyítékokkal foglalkozó csoportja (Cloud Evidence Group) által kiadott „A büntető igazságszolgáltatás hozzáférése a felhőben található elektronikus bizonyítékokhoz: a T-CY ajánlásai” című, 2016. szeptember 16-i végleges jelentésre,

| — | tekintettel a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Közös Akció Munkacsoport (J-CAT) tevékenységére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Közös Akció Munkacsoport (J-CAT) tevékenységére,

| — | tekintettel a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (EU SOCTA) szóló, 2017. február 28-i, illetve az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (IOCTA) szóló, 2016. szeptember 28-i Europol-jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (EU SOCTA) szóló, 2017. február 28-i, illetve az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (IOCTA) szóló, 2016. szeptember 28-i Europol-jelentésekre,

| — | tekintettel az EUB a C-203/15. számú ügyben hozott, 2016. december 21-i ítéletére (TELE2 ítélet) (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUB a C-203/15. számú ügyben hozott, 2016. december 21-i ítéletére (TELE2 ítélet) (17),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. március 15-i (EU) 2017/541 irányelvére a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. március 15-i (EU) 2017/541 irányelvére a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (18),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0272/2017),

| A. | mivel a kiberbűnözés egyre jelentősebb társadalmi és gazdasági károkat okoz, ami sérti az egyének alapvető jogait, illetve veszélyt jelent a jogállamiságra a kibertérben és a demokratikus társadalmak stabilitására egyaránt; |
| --- | --- |

A.

mivel a kiberbűnözés egyre jelentősebb társadalmi és gazdasági károkat okoz, ami sérti az egyének alapvető jogait, illetve veszélyt jelent a jogállamiságra a kibertérben és a demokratikus társadalmak stabilitására egyaránt;

| B. | mivel a kiberbűnözés egyre nagyobb probléma a tagállamokban; |
| --- | --- |

B.

mivel a kiberbűnözés egyre nagyobb probléma a tagállamokban;

| C. | mivel a 2016-os IOCTA rávilágított arra, hogy folyamatosan növekszik kiberbűnözés intenzitása, összetettsége és mértéke, hogy egyes uniós tagállamokban a bejelentett számítógépes bűncselekmények száma meghaladja a hagyományos bűncselekményekét, hogy a kiberbűnözés a bűnözés egyéb területeire is kiterjed, például az emberkereskedelemre, hogy terjed a titkosításra és anonimizálásra szolgáló eszközök bűnözési célokra való felhasználása, és hogy a zsarolóvírus-támadások száma meghaladja a rosszindulatú számítógépes programok hagyományos fajtáival, például trójai programmal elkövetett támadások számát; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2016-os IOCTA rávilágított arra, hogy folyamatosan növekszik kiberbűnözés intenzitása, összetettsége és mértéke, hogy egyes uniós tagállamokban a bejelentett számítógépes bűncselekmények száma meghaladja a hagyományos bűncselekményekét, hogy a kiberbűnözés a bűnözés egyéb területeire is kiterjed, például az emberkereskedelemre, hogy terjed a titkosításra és anonimizálásra szolgáló eszközök bűnözési célokra való felhasználása, és hogy a zsarolóvírus-támadások száma meghaladja a rosszindulatú számítógépes programok hagyományos fajtáival, például trójai programmal elkövetett támadások számát;

| D. | mivel az Európai Bizottság szerverei elleni támadások 2016-ra 20 %-kal nőttek a 2015. évhez képest; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Bizottság szerverei elleni támadások 2016-ra 20 %-kal nőttek a 2015. évhez képest;

| E. | mivel a számítógépek támadásokkal szembeni kiszolgáltatottsága egyrészt az információtechnológia elmúlt évekbeli sajátos fejlődéséből, másrészt az online vállalkozások növekedéséből és a kormányzati fellépés hiányából ered; |
| --- | --- |

E.

mivel a számítógépek támadásokkal szembeni kiszolgáltatottsága egyrészt az információtechnológia elmúlt évekbeli sajátos fejlődéséből, másrészt az online vállalkozások növekedéséből és a kormányzati fellépés hiányából ered;

| F. | mivel a számítógépes zsarolás, a felbérelt zombihálózatok és hackertámadások, valamint a lopott digitális termékek feketepiaca egyre nő; |
| --- | --- |

F.

mivel a számítógépes zsarolás, a felbérelt zombihálózatok és hackertámadások, valamint a lopott digitális termékek feketepiaca egyre nő;

| G. | mivel a kibertámadások fő formája továbbra is az olyan vírusok, mint a banki trójai programok, azonban egyre nő az ipari vezérlőrendszerek és hálózatok elleni támadások száma és hatása is, aminek célja a létfontosságú infrastruktúrák, gazdasági szerkezetek megsemmisítése és társadalmak destabilizációja, mint például a 2017 májusában bekövetkezett WannaCry zsarolóvírus-támadás esetében, ennélfogva ezek egyre nagyobb fenyegetést jelentenek a biztonságra, védelemre és egyéb fontos ágazatokra nézve; mivel a nemzetközi bűnüldöző hatóságok adatkéréseinek többsége csalásokhoz és pénzügyi bűncselekményekhez köthető, megelőzve az erőszakos és súlyos bűncselekményeket; |
| --- | --- |

G.

mivel a kibertámadások fő formája továbbra is az olyan vírusok, mint a banki trójai programok, azonban egyre nő az ipari vezérlőrendszerek és hálózatok elleni támadások száma és hatása is, aminek célja a létfontosságú infrastruktúrák, gazdasági szerkezetek megsemmisítése és társadalmak destabilizációja, mint például a 2017 májusában bekövetkezett WannaCry zsarolóvírus-támadás esetében, ennélfogva ezek egyre nagyobb fenyegetést jelentenek a biztonságra, védelemre és egyéb fontos ágazatokra nézve; mivel a nemzetközi bűnüldöző hatóságok adatkéréseinek többsége csalásokhoz és pénzügyi bűncselekményekhez köthető, megelőzve az erőszakos és súlyos bűncselekményeket;

| H. | mivel bár az emberek, helyek és tárgyak folyamatosan fejlődő összekapcsoltsága számos előnnyel jár, fokozza a kiberbűnözés kockázatát; mivel a dolgok internetéhez kapcsolódó eszközök, például az intelligens hálózatok, hálózatba kapcsolt hűtőgépek, orvosi eszközök vagy segédeszközök, gyakran nem olyan jól védettek, mint a hagyományos internetes eszközök, ezért ideális célpontként szolgálnak a kiberbűnözők számára, különösen mivel a hálózatba kapcsolt eszközökre vonatkozó biztonsági frissítések gyakran hiányosak, néha pedig teljes mértékben elmaradnak; mivel a hackertámadás áldozatául esett, dolgok internetéhez kapcsolódó azon eszközök, amelyek fizikai aktuátorokkal is rendelkeznek, vagy fizikai aktuátorokat tudnak irányítani, konkrétan veszélyeztethetik az emberek életét; |
| --- | --- |

H.

mivel bár az emberek, helyek és tárgyak folyamatosan fejlődő összekapcsoltsága számos előnnyel jár, fokozza a kiberbűnözés kockázatát; mivel a dolgok internetéhez kapcsolódó eszközök, például az intelligens hálózatok, hálózatba kapcsolt hűtőgépek, orvosi eszközök vagy segédeszközök, gyakran nem olyan jól védettek, mint a hagyományos internetes eszközök, ezért ideális célpontként szolgálnak a kiberbűnözők számára, különösen mivel a hálózatba kapcsolt eszközökre vonatkozó biztonsági frissítések gyakran hiányosak, néha pedig teljes mértékben elmaradnak; mivel a hackertámadás áldozatául esett, dolgok internetéhez kapcsolódó azon eszközök, amelyek fizikai aktuátorokkal is rendelkeznek, vagy fizikai aktuátorokat tudnak irányítani, konkrétan veszélyeztethetik az emberek életét;

| I. | mivel az adatvédelem hatékony jogi kerete elengedhetetlen az online világba vetett bizalom építéséhez, mivel egyszerre teszi lehetővé a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak, hogy teljes mértékben kihasználhassák a digitális egységes piac előnyeit és kezelhessék a kiberbűnözést; |
| --- | --- |

I.

mivel az adatvédelem hatékony jogi kerete elengedhetetlen az online világba vetett bizalom építéséhez, mivel egyszerre teszi lehetővé a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak, hogy teljes mértékben kihasználhassák a digitális egységes piac előnyeit és kezelhessék a kiberbűnözést;

| J. | mivel a vállalkozások nem tudnak megbirkózni a hálózatba kapcsolt világ biztonságosabbá tételével, és a kormányzatnak rendeletekkel és a felhasználók biztonságosabb viselkedését elősegítő ösztönzőkkel hozzá kellene járulnia a kiberbiztonsághoz; |
| --- | --- |

J.

mivel a vállalkozások nem tudnak megbirkózni a hálózatba kapcsolt világ biztonságosabbá tételével, és a kormányzatnak rendeletekkel és a felhasználók biztonságosabb viselkedését elősegítő ösztönzőkkel hozzá kellene járulnia a kiberbiztonsághoz;

| K. | mivel a kiberbűnözés, a kiberkémkedés, a kiberhadviselés, a kiberszabotázs és a kiberterrorizmus közötti válaszvonal egyre homályosabb; mivel a kiberbűnözés egyformán célba vehet egyéneket és köz- vagy magánszervezeteket, és bűncselekmények széles skáláját ölelheti fel, ideértve a magánélet megsértését, a gyermekek online szexuális bántalmazását, az erőszakra és a gyűlöletre való nyilvános uszítást, a szabotázst, a kémkedést, a pénzügyi bűncselekményeket és csalásokat, többek között fizetési csalásokat, lopást, személyazonosság-lopást, illetve az informatikai rendszereket érintő jogellenes beavatkozást; |
| --- | --- |

K.

mivel a kiberbűnözés, a kiberkémkedés, a kiberhadviselés, a kiberszabotázs és a kiberterrorizmus közötti válaszvonal egyre homályosabb; mivel a kiberbűnözés egyformán célba vehet egyéneket és köz- vagy magánszervezeteket, és bűncselekmények széles skáláját ölelheti fel, ideértve a magánélet megsértését, a gyermekek online szexuális bántalmazását, az erőszakra és a gyűlöletre való nyilvános uszítást, a szabotázst, a kémkedést, a pénzügyi bűncselekményeket és csalásokat, többek között fizetési csalásokat, lopást, személyazonosság-lopást, illetve az informatikai rendszereket érintő jogellenes beavatkozást;

| L. | mivel a Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2017. évi jelentése a tömeges adatcsalást és -lopást az öt legfontosabb globális kockázat közé sorolja a valószínűség szempontjából; |
| --- | --- |

L.

mivel a Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2017. évi jelentése a tömeges adatcsalást és -lopást az öt legfontosabb globális kockázat közé sorolja a valószínűség szempontjából;

| M. | mivel a számítógépes bűncselekmények jelentős része büntetlenül marad; mivel még mindig nagyon alacsony a bejelentési arány, hosszú az észlelési idő, ami lehetővé teszi a kiberbűnözők számára több belépési és kilépési pont vagy hátsó ajtó létrehozását, nehéz az e-bizonyítékokhoz való hozzáférés és azok begyűjtése és bírósági felhasználása, valamint a kiberbűnözés határokon átívelő természetéből adódó összetett eljárások és joghatósági kihívások állnak fenn; |
| --- | --- |

M.

mivel a számítógépes bűncselekmények jelentős része büntetlenül marad; mivel még mindig nagyon alacsony a bejelentési arány, hosszú az észlelési idő, ami lehetővé teszi a kiberbűnözők számára több belépési és kilépési pont vagy hátsó ajtó létrehozását, nehéz az e-bizonyítékokhoz való hozzáférés és azok begyűjtése és bírósági felhasználása, valamint a kiberbűnözés határokon átívelő természetéből adódó összetett eljárások és joghatósági kihívások állnak fenn;

| N. | mivel a Tanács 2016. júniusi következtetéseiben kiemelte, hogy a kiberbűnözés határokon átnyúló természete és az Uniót érő közös kiberbiztonsági fenyegetések miatt a rendőri és igazságügyi hatóságok és a számítógépes bűncselekményekkel foglalkozó szakértők közötti együttműködés elengedhetetlen ahhoz, hogy eredményes nyomozást folytassanak a kibertérben és begyűjtsék az elektronikus bizonyítékokat; |
| --- | --- |

N.

mivel a Tanács 2016. júniusi következtetéseiben kiemelte, hogy a kiberbűnözés határokon átnyúló természete és az Uniót érő közös kiberbiztonsági fenyegetések miatt a rendőri és igazságügyi hatóságok és a számítógépes bűncselekményekkel foglalkozó szakértők közötti együttműködés elengedhetetlen ahhoz, hogy eredményes nyomozást folytassanak a kibertérben és begyűjtsék az elektronikus bizonyítékokat;

| O. | mivel az EUB-nak az adatmegőrzési irányelv érvénytelenítésére vonatkozó 2014. április 8-i ítélete és az EUB az adatok általános és különbségtétel nélküli megőrzésének tiltását megerősítő 2016. december 21-i TELE2-ítélete szigorú korlátokat szab a távközlési adatok tömeges kezelésének, valamint az illetékes hatóságok adatokhoz való hozzáférésének; |
| --- | --- |

O.

mivel az EUB-nak az adatmegőrzési irányelv érvénytelenítésére vonatkozó 2014. április 8-i ítélete és az EUB az adatok általános és különbségtétel nélküli megőrzésének tiltását megerősítő 2016. december 21-i TELE2-ítélete szigorú korlátokat szab a távközlési adatok tömeges kezelésének, valamint az illetékes hatóságok adatokhoz való hozzáférésének;

| P. | mivel az EUB Max Schrems-ítélete (19) kiemeli, hogy a tömeges megfigyelés az alapvető jogok megsértése; |
| --- | --- |

P.

mivel az EUB Max Schrems-ítélete (19) kiemeli, hogy a tömeges megfigyelés az alapvető jogok megsértése;

| Q. | mivel a kiberbűnözés elleni küzdelemnek ugyanazokat az eljárási és anyagi biztosítékokat, valamint alapvető jogokat – nevezetesen az adatvédelmet és a szólásszabadságot – kell tiszteletben tartania, mint más területek bűncselekményei elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kiberbűnözés elleni küzdelemnek ugyanazokat az eljárási és anyagi biztosítékokat, valamint alapvető jogokat – nevezetesen az adatvédelmet és a szólásszabadságot – kell tiszteletben tartania, mint más területek bűncselekményei elleni küzdelemnek;

| R. | mivel a gyerekek egyre fiatalabb korban kezdik használni az internetet, és különösen kiszolgáltatottak az online csábítás és az online szexuális kizsákmányolás egyéb formáival (az internetes zaklatással, szexuális erőszakkal, szemérem elleni erőszakkal és zsarolással), a személyes adatok hűtlen kezelésével, valamint az olyan veszélyes kampányokkal szemben, amelyek az önkárosítás különböző formáinak népszerűsítését célozzák – mint a „kék bálna” esetében, és ezért különleges védelemre szorulnak; mivel az internetes bűnözők gyorsabban megtalálják és magukhoz csábítják az áldozatokat a csevegőszobák, e-mailek, online játékok és közösségi hálózati oldalak segítségével, és a rejtett fájlcserélő („peer-to-peer”) hálózatok jelentik továbbra is a gyermekek elleni szexuális bűncselekményeket elkövetők számára a gyermekek szexuális kizsákmányolásával kapcsolatos anyagok hozzáférésének, kommunikációjának, tárolásának és megosztásának fő színtereit; |
| --- | --- |

R.

mivel a gyerekek egyre fiatalabb korban kezdik használni az internetet, és különösen kiszolgáltatottak az online csábítás és az online szexuális kizsákmányolás egyéb formáival (az internetes zaklatással, szexuális erőszakkal, szemérem elleni erőszakkal és zsarolással), a személyes adatok hűtlen kezelésével, valamint az olyan veszélyes kampányokkal szemben, amelyek az önkárosítás különböző formáinak népszerűsítését célozzák – mint a „kék bálna” esetében, és ezért különleges védelemre szorulnak; mivel az internetes bűnözők gyorsabban megtalálják és magukhoz csábítják az áldozatokat a csevegőszobák, e-mailek, online játékok és közösségi hálózati oldalak segítségével, és a rejtett fájlcserélő („peer-to-peer”) hálózatok jelentik továbbra is a gyermekek elleni szexuális bűncselekményeket elkövetők számára a gyermekek szexuális kizsákmányolásával kapcsolatos anyagok hozzáférésének, kommunikációjának, tárolásának és megosztásának fő színtereit;

| S. | mivel a szemérem elleni erőszak és a zsarolás növekvő tendenciáját továbbra is kevéssé vizsgálják és kevés bejelentés érkezik ilyen cselekményekről, főleg a bűncselekmény természeténél fogva, az áldozatok által érzett szégyen és bűntudat miatt; |
| --- | --- |

S.

mivel a szemérem elleni erőszak és a zsarolás növekvő tendenciáját továbbra is kevéssé vizsgálják és kevés bejelentés érkezik ilyen cselekményekről, főleg a bűncselekmény természeténél fogva, az áldozatok által érzett szégyen és bűntudat miatt;

| T. | mivel az egyenes adásban közvetített gyermekbántalmazás a jelentések szerint egyre növekvő veszély; mivel az egyenes adásban közvetített gyermekbántalmazás nyilvánvalóan kapcsolatba hozható a gyermekek szexuális kizsákmányolását ábrázoló anyagok kereskedelmi forgalmazásával; |
| --- | --- |

T.

mivel az egyenes adásban közvetített gyermekbántalmazás a jelentések szerint egyre növekvő veszély; mivel az egyenes adásban közvetített gyermekbántalmazás nyilvánvalóan kapcsolatba hozható a gyermekek szexuális kizsákmányolását ábrázoló anyagok kereskedelmi forgalmazásával;

| U. | mivel a brit Nemzeti Bűnüldözési Hivatal tanulmánya megállapította, hogy a hackertevékenységekkel foglalkozó fiatalokat nem igazán a pénz hajtja, hanem gyakran azért támadnak meg számítógépes hálózatokat, hogy kivívják barátaik elismerését vagy hogy próbára tegyenek egy politikai rendszert; |
| --- | --- |

U.

mivel a brit Nemzeti Bűnüldözési Hivatal tanulmánya megállapította, hogy a hackertevékenységekkel foglalkozó fiatalokat nem igazán a pénz hajtja, hanem gyakran azért támadnak meg számítógépes hálózatokat, hogy kivívják barátaik elismerését vagy hogy próbára tegyenek egy politikai rendszert;

| V. | mivel a kiberbűnözés veszélyei iránti tudatosság ugyan nőtt, azonban az egyének, a közintézmények és a gazdálkodási szervezetek részéről egyaránt továbbra is teljességgel elégtelenek az elővigyázatossági intézkedések, főleg a tudás és a források hiánya miatt; |
| --- | --- |

V.

mivel a kiberbűnözés veszélyei iránti tudatosság ugyan nőtt, azonban az egyének, a közintézmények és a gazdálkodási szervezetek részéről egyaránt továbbra is teljességgel elégtelenek az elővigyázatossági intézkedések, főleg a tudás és a források hiánya miatt;

| W. | mivel a kiberbűnözés és a jogellenes online tevékenységek elleni küzdelem nem homályosíthatja el a szabad és nyílt kibertér pozitív aspektusait, amelyek új lehetőségeket nyitnak a tudásmegosztás, valamint a politikai és szociális integráció elősegítése előtt világszerte; |
| --- | --- |

W.

mivel a kiberbűnözés és a jogellenes online tevékenységek elleni küzdelem nem homályosíthatja el a szabad és nyílt kibertér pozitív aspektusait, amelyek új lehetőségeket nyitnak a tudásmegosztás, valamint a politikai és szociális integráció elősegítése előtt világszerte;

Általános megfontolások

| 1. | hangsúlyozza, hogy a zsarolóvírus-támadások számában, a zombihálózatok használatában és a számítógépes rendszerek jogosulatlan károsításának számában bekövetkezett éles növekedés hatással van az egyének biztonságára, személyes adataik elérhetőségére és integritására, valamint a magánélet és az alapvető szabadságjogok védelmére és a kritikus jelentőségű – többek között, de nem kizárólag az energiához és a villamosenergia-ellátáshoz, valamint a pénzügyi struktúrákhoz, például az értéktőzsdéhez kapcsolódó – infrastruktúra integritására is; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a kiberbűnözés elleni küzdelem a 2015. április 28-i európai biztonsági stratégia egyik prioritása; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy egységesíteni kell a kiberbűnözés, kiberhadviselés, kiberbiztonság, kiberzaklatás és kibertámadás közös meghatározásait annak érdekében, hogy az uniós intézmények és az uniós tagállamok egységes jogi meghatározással rendelkezzenek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a kiberbűnözés elleni küzdelem céljának elsősorban és leginkább a kritikus jelentőségű infrastruktúrák és hálózatba kapcsolt egyéb eszközök védelmének és erősítésének, nem csupán megtorló intézkedések kidolgozásának kell lennie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza azon európai szintű jogi intézkedések jelentőségét, melyeknek célja az információs rendszerek elleni támadásokhoz vagy a gyermekek online szexuális bántalmazásához és kizsákmányolásához kapcsolódó bűncselekmények definícióinak harmonizációja, valamint a tagállamok kötelezése egy olyan rendszer létrehozására, amely az említett bűncselekményekre vonatkozó statisztikai adatokat rögzíti, előállítja és elérhetővé teszi a bűncselekmények elleni küzdelmet célzó hatékony fellépés érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nyomatékosan kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy sürgősen és megfelelően ültessék át és hajtsák végre a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet; kéri a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze és biztosítsa a 2004/68/IB tanácsi kerethatározatot felváltó nevezett irányelv maradéktalan és hatékony végrehajtását, és megfelelő időben készítsen jelentést a megállapításairól a Parlament és az illetékes bizottsága számára; hangsúlyozza, hogy az Eurojust és az Europol számára megfelelő erőforrásokat kell biztosítani az áldozatok jobb azonosítása, a szexuális erőszak elkövetőinek szervezett hálózata elleni küzdelem, illetve a gyermekek bántalmazását ábrázoló anyagok online és offline kiszűrése, elemzése és továbbküldése céljából; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálja, hogy Európában a vállalkozások 80 %-a tapasztalt már legalább egy kiberbiztonsági incidenst, és hogy a vállalatok elleni kibertámadások gyakran észrevétlenek maradnak vagy nem kerülnek bejelentésre; emlékeztet arra, hogy számos tanulmány becslése szerint a kibertámadások éves költsége jelentős a világgazdaság szempontjából; úgy véli, hogy a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak nyújtott támogatás révén segíthet a probléma megoldásában a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló (EU) 2016/679 rendelet (az általános adatvédelmi rendelet) és a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló (EU) 2016/1148 irányelv (a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló (NIS) irányelv) által bevezetett kötelezettség, mely szerint a biztonság megsértését minden esetben jelenteni kell és meg kell osztani a kockázatokkal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a kiberfenyegetés helyzetének folyamatosan változó természete minden érdekelt felet komoly jogi és technológiai kihívások elé állít; úgy véli, hogy az új technológiákban rejlő lehetőségeket nem szabad fenyegetésnek tekinteni, és elismeri, hogy a titkosítási technológiák fejlődése javítja informatikai rendszereink általános biztonságát, többek között azáltal, hogy lehetővé teszi a végfelhasználók adatainak és kommunikációjának hatékonyabb védelmét; rámutat ugyanakkor, hogy továbbra is jelentős hiányosságok tapasztalhatóak a kommunikáció biztosítása terén és hogy az onion-routinghoz (hagyma-elosztáshoz) és a rejtett hálózatokhoz hasonló technikákat rosszindulatú felhasználók, például terroristák és gyermekek elleni szexuális bűncselekményeket elkövetők, nem baráti államok, illetve szélsőséges politikai vagy vallási csoportok által támogatott hackerek bűnözési célokra használhatják fel, és e technológiák segítségével rejthetik el jogsértő tevékenységüket és személyazonosságukat, súlyosan hátráltatva a nyomozásokat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mélységesen aggasztja a közelmúltbeli globális zsarolóvírus-támadás, amely a jelek szerint több tízezer számítógépet érintett közel 100 országban és számos szervezetnél, beleértve az Egyesült Királyság Nemzeti Egészségügyi Szolgálatát (NHS), a kiterjedt vírustámadás legnagyobb figyelmet felkeltő áldozatát; ezzel összefüggésben felismeri, mennyire fontos munkát végez a No More Ransom (NMR) kezdeményezés, amely 40 különböző visszafejtő eszközt biztosít, lehetővé téve világszerte a zsarolóvírus-támadások áldozatainak, hogy visszafejtsék érintett eszközeik titkosítását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a rejtett hálózatok és az onion-routing teret ad újságírók, politikai aktivisták és emberijog-védők számára bizonyos országokban az elnyomó államhatalom figyelmének elkerülésére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a bűnözői- és terroristahálózatok egyelőre csak korlátozott mértékben folyamodnak kiberbűnözési eszközökhöz; kiemeli azonban, hogy ez a valószínűleg változni fog a terrorizmus és a szervezett bűnözés közötti erősödő kapcsolat, illetve a lőfegyverek és robbanóanyag-prekurzorok rejtett hálózaton történő elérhetőségének fényében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | határozottan elítéli az informatikai rendszerek elleni összes olyan beavatkozást, amelyet egy ország demokratikus folyamatainak megzavarása céljából végez vagy irányít egy külföldi állam vagy annak ügynökei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a domének lefoglalására, tartalmak eltávolítására és a felhasználói adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó, határokon átívelő kérelmek komoly kihívást jelentenek és hatalmas tétjük miatt sürgős intézkedést kívánnak; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az online és offline egyaránt érvényes nemzetközi emberi jogi keretek jelentős globális mércét képviselnek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egyes kibertámadások áldozatai teljes mértékben élhessenek a 2012/29/EU irányelvben foglalt valamennyi joggal, és hogy fokozzák az áldozatazonosítással és áldozatok támogatására összpontosító szolgáltatásokkal kapcsolatos erőfeszítéseiket és továbbra is támogassák az Europol áldozatok azonosításával foglalkozó munkacsoportját; felhívja a tagállamokat, hogy az Europollal együttműködve sürgősen hozzanak létre kapcsolódó platformokat annak biztosítása érdekében, hogy minden internet-felhasználó tudja, hogyan kérjen segítséget, ha illegális támadás éri online; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé tanulmányt a határokon átívelő kiberbűnözés következményeiről a 2012/29/EU irányelv alapján; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiemeli, hogy a 2014-es Europol IOCTA szerint a kölcsönös jogsegély-megállapodás (Mututal Legal Assistance Treaty – MLAT) folyamatának jelenlegi korlátozásaira való tekintettel hatékonyabb és hatásosabb jogi eszközökre, valamint a jogszabályok további uniós harmonizációjára van szükség bizonyos területeken; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli, hogy a kiberbűnözés súlyosan aláássa a digitális egységes piac működését, mivel csökkenti a digitális szolgáltatók iránti bizalmat, aláássa a határokon átívelő ügyleteket és súlyosan sérti a digitális szolgáltatások fogyasztóinak érdekeit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kiberbiztonsági stratégiák és intézkedések csak akkor lehetnek hatékonyak és eredményesek, ha összhangban vannak az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt alapvető jogokkal és szabadságokkal, valamint az Unió alapértékeivel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy jogos és jelentős szükség mutatkozik az egyének közötti, valamint az egyének és köz- vagy magánintézmények közötti kommunikáció védelmezésére a kiberbűnözés megelőzése érdekében; kiemeli, hogy az erős kriptográfia képes kielégíteni ezt a szükségletet; hangsúlyozza továbbá, hogy a kriptográfiai eszközök alkalmazásának korlátozása vagy azok gyengítése bűnözői visszaéléseknek helyt adó sebezhetőségeket fog teremteni, valamint csökkenteni fogja az elektronikus szolgáltatások iránti bizalmat, ami káros hatással lesz a civil társadalomra és az ágazatra egyaránt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri a gyermekek jogainak a kibertérben való online és offline védelmére vonatkozó cselekvési terv kidolgozását, és emlékeztet arra, hogy a bűnüldöző hatóságoknak a kiberbűnözés ellen folytatott küzdelemben különös figyelmet kell szentelniük a gyermekek elleni bűncselekményeknek; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy meg kell erősíteni az igazságszolgáltatási és rendőrségi együttműködést a tagállamok között, valamint az Europollal és annak Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központjával (EC3) a kiberbűnözésnek és különösen a gyermekek online szexuális kizsákmányolásának a megakadályozása, valamint az azok ellen folytatott küzdelem céljából; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges jogi és bírósági intézkedést a nőkkel szemben elkövetett online erőszak és az internetes erőszak elleni küzdelem érdekében; elsősorban arra kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy egyesítsék erőiket, és alakítsanak ki egy olyan bűnüldözési keretet, amely arra kötelezi az online vállalatokat, hogy töröljék a lealacsonyító, sértő és megalázó tartalmakat, és akadályozzák meg ezek terjesztését; azt kéri továbbá, hogy nyújtsanak pszichológiai támogatást az online erőszak női áldozatai, valamint az internetes zaklatástól szenvedő lányok számára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az illegális online tartalmat megfelelő jogi eljárás révén haladéktalanul el kell távolítani; felhívja a figyelmet az infokommunikációs technológiáknak, az internetszolgáltatóknak és az internetes tárhelyszolgáltatóknak az illegális online tartalmak gyors és hatékony, az illetékes bűnüldöző hatóság kérésére történő eltávolításában játszott szerepére; |
| --- | --- |

20.

Megelőzés

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai kiberbiztonsági stratégia felülvizsgálatának vonatkozásában folytassa a kritikus európai infrastruktúra hálózati és információs sebezhetőségeinek azonosítását és a reziliens rendszerek fejlesztésének ösztönzését, valamint értékelje ki a kiberbűnözés elleni uniós és tagállami küzdelem helyzetét, elősegítve a kibertér bűncselekményeihez köthető tendenciák változásának jobb megértését; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a számítógépes támadások elleni reziliencia kulcsfontosságú, ezért annak a legmagasabb prioritást kell élveznie; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el proaktív szakpolitikákat és intézkedéseket a hálózatok és a kritikus infrastruktúra védelmében, valamint olyan átfogó európai megközelítést kér a kiberbűnözés elleni küzdelemben, ami összeegyeztethető az alapvető jogokkal, az adatvédelemmel, a kiberbiztonsággal, a fogyasztóvédelemmel és az e-kereskedelemmel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az Európai Unió támogatási forrásokat nyújt a kiberbiztonsági köz-magán társuláshoz (kiberbiztonsági köz-magán társulás) hasonló kutatási projektekhez, innováción és kapacitásbővítésen keresztül növelve a számítógépes támadások elleni rezilienciát Európában; elismeri különösen a köz- és magánszféra közötti kiberbiztonsági partnerség erőfeszítéseit a nulladik napi sebezhetőségek kezelését célzó, megfelelő válaszlépések kialakítására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza e tekintetben az ingyenes és nyílt forráskódú szoftverek fontosságát; kéri, hogy az informatikai biztonság területe több uniós forrást kapjon kifejezetten az ingyenes és nyílt forráskódú szoftverek fejlesztésére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aggodalommal állapítja meg, hogy több képzett informatikai szakemberre lenne szükség a kiberbiztonság területén; sürgeti a tagállamokat, hogy fektessenek be az oktatásba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a szabályozásnak jelentősebb szerepet kellene játszania a kiberbiztonsági kockázatok kezelésében a tervezésre és a későbbi frissítésekre vonatkozó, hatékonyabb termék- és szoftverszabványokon keresztül, valamint az alapértelmezett felhasználónevekre és jelszavakra vonatkozó minimumszabályok lefektetése által; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák az Eurojuston, az Europolon és az ENISA-n keresztül folytatott információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok megosztását az európai CSIRT (számítógépes biztonsági eseményekre reagáló csoport) hálózaton és a CERT-eken (hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport) keresztül a kiberbűnözés elleni harc kihívásaival kapcsolatban, valamint az e problémák kezelésére szolgáló konkrét jogi és technikai megoldásokról és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség megerősítése érdekében; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy a kiberbiztonsági irányelvvel összhangban mozdítsa elő az eredményes együttműködést, valamint segítse az információcserét a lehetséges kockázatok előrejelzése és kezelése céljából; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalmának ad hangot az Europol azon megállapításai kapcsán, melyek szerint az egyéneket érő sikeres támadások többsége a digitális higiénia és a felhasználói tudatosság hiánya, illetve a technikai biztonsági intézkedésekre – pl. beépített biztonság – fordított figyelem elégtelensége miatt következik be; kiemeli, hogy a nem megfelelően biztosított hardverek és szoftverek elsődleges áldozatai a felhasználók; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden releváns szereplő és érdekelt fél bevonásával indítsanak figyelemfelkeltő kampányt azzal a céllal, hogy felvilágosítsák a gyermekeket és támogassák a szülőket, gondozókat és oktatókat az online kockázatok megértésében és kezelésében, valamint a gyermekek online védelmének biztosításában, továbbá, hogy támogassák a tagállamokat a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés megelőzésére irányuló programok beindításában, előmozdítsák a közösségi médiában való felelősségteljes magatartásra vonatkozó figyelemfelhívó kampányokat, valamint ösztönözzék a fő keresőprogramokat és a közösségimédia-hálózatokat a gyermekek online védelmére vonatkozó proaktív megközelítés alkalmazására; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak figyelemfelhívó és megelőző kampányokat és ösztönözzék a bevált gyakorlatok alkalmazását annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok, különösen a gyermekek és egyéb veszélyeztetett felhasználók, de a központi és helyi kormányzatok, a kritikus szolgáltatók és a magánszektor szereplői is tisztában legyenek a kiberbűnözés veszélyeivel, tudják, hogyan lehetnek biztonságban online és hogyan védhetik meg eszközeiket; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék gyakorlati biztonsági intézkedések bevezetését, így titkosítás vagy egyéb, a biztonságot és a magánélet védelmét megerősítő technológiák és anonimizálásra szolgáló eszközök használatát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a figyelemfelhívó kampányokat az információs technológiai eszközök „tudatos használatával” foglalkozó oktatókampányoknak kell kísérnie; ösztönzi a tagállamokat, hogy iskolai tanterveikbe építésék be a kiberbiztonság és a személyes adatok online használatával járó kockázatok és következmények kérdését; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a gyermekbarát internet európai stratégiájának (2012-es Gyermekbarát internet stratégia) keretében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a kiberbűnözés elleni küzdelem során sürgősen jelentősebb erőfeszítéseket kell tenni a hálózat- és információbiztonsághoz kapcsolódó oktatásban és képzésben, aminek keretében szükség van hálózat- és információbiztonsági képzés, informatikus-hallgatókat célzó, biztonságos szoftverfejlesztésre és a személyes adatok védelmére összpontosító képzések, valamint a közigazgatásban dolgozóknak szóló, alapvető hálózat- és információbiztonsági képzések bevezetésére; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a hekkelés elleni biztosítás lehetne az egyik olyan eszköz, amely a biztonság területén való cselekvésre serkenthetné a szoftverek tervezéséért felelőssé tett vállalkozásokat és a helyes szoftverhasználatra ösztökélt felhasználókat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak rendszeres értékelésekkel kell azonosítaniuk a sebezhetőségeket és kockázatokat, valamint termékeiket és szolgáltatásaikat a sebezhetőségek azonnali kijavításával, többek között frissítéskezelési politikák és adatvédelmi frissítések révén kell megvédeniük, a zsarolóvírusok hatását átfogó adatmentési rendszerek kialakításával kell enyhíteniük, és következetesen jelenteniük kell az őket ért kibertámadásokat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre CERT-eket, amelyeknek a vállalkozások és fogyasztók a kiberbiztonsági irányelvnek megfelelően jelenthetik a rosszindulatú e-maileket és weboldalakat, hogy a tagállamok rendszeres tájékoztatást kapjanak a biztonsági incidensekről és a saját rendszereiket érintő kockázatok kezelésére és csökkentésére rendelkezésre álló intézkedésekről; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra olyan adatbázis létrehozását, amelynek célja a számítástechnikai bűnözés különböző formáinak regisztrálása és a vonatkozó jelenségek fejlődésének figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sürgeti a tagállamokat, hogy fektessenek be a kritikus infrastruktúrájuk és az ahhoz kapcsolódó adatok biztonságának fejlesztésébe, hogy képesek legyenek ellenállni a kibertámadásoknak; |
| --- | --- |

36.

A szolgáltatók hatáskörének és felelősségének erősítése

| 37. | kulcsfontosságúnak tartja az illetékes hatóságok és a szolgáltatók közti együttműködés elmélyítését a kölcsönös jogsegély és a kölcsönös elismerési eljárások felgyorsítása és hatékonyabbá tétele szempontjából, az európai jogi keret által előírt hatáskörökön belül; felhívja az uniós székhellyel nem rendelkező, elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatókat, hogy írásban jelöljenek ki uniós képviselőket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megismétli, hogy a dolgok internetét illetően elsősorban a gyártók szintjén kell szigorítani a felelősségi szabályokat, ami a termékminőség javulásához, továbbá a külső hozzáférés és a dokumentált frissítési eszköz tekintetében biztonságosabb környezetet eredményez majd; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy az innovációs trendek és a dolgok internetéhez kapcsolódó eszközök növekvő elérhetősége miatt különleges figyelmet kell szentelni minden eszköz biztonságának, beleértve a legegyszerűbbeket is; úgy véli, hogy a kiberbűnözés megelőzésére irányuló megoldásokba történő beruházás és a kiberbiztonsági fenyegetésekkel kapcsolatos információcsere a hardvergyártók és az innovatív szoftverek fejlesztőinek érdekében áll; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a beépített biztonság elve szerinti megközelítést, valamint sürgeti az iparág szereplőit, hogy minden ilyen eszközben alkalmazzanak a beépített biztonság elvét alkalmazó megoldásokat; ebben az összefüggésben ösztönzi a magánszektort, hogy vezessen be a vonatkozó uniós jogszabályokon, így a kiberbiztonsági irányelven alapuló, nemzetközileg elismert szabványoknak megfelelő olyan, önkéntes intézkedéseket, mint a dolgok internete bizalmi jegy, a szoftverek és az eszközök biztonságosságába vetett bizalom növelése érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ösztönzi a szolgáltatókat, hogy csatlakozzanak a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexhez és felhívja a Bizottságot és a résztvevő vállalatokat, hogy továbbra is működjenek együtt ezzel a kérdéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet rá, hogy az Európai Parlament és a Tanács a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve (20) (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) kizárólag abban az esetben mentesíti a közvetítőket a tartalommal kapcsolatban viselt felelősség alól, ha a közvetített és/vagy tárolt tartalommal kapcsolatos szerepük semleges és passzív, de emellett azt is előírja, hogy ha a közvetítő jogsértésről vagy jogellenes tevékenységről vagy információról tényleges tudomást szerez, haladéktalanul intézkednie kell a tartalom eltávolításáról, illetve az ahhoz való hozzáférés megszüntetéséről; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli a bűnüldözői adatbázisok védelmének feltétlen szükségességét a biztonság megsértésével és a jogszerűtlen hozzáféréssel szemben, mivel ez az egyének számára aggodalomra okot adó kérdés; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a bűnüldöző hatóságok nyomozás keretében területen kívüli hatókörrel rendelkeznek az adatokhoz való hozzáférés tekintetében, továbbá hangsúlyozza, hogy ezzel kapcsolatban szigorú szabályokra van szükség; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a jogsértő online tevékenységekkel kapcsolatos ügyeket sürgősséggel és hatékonyan, többek közt eltávolítási eljárások alkalmazásával kell kezelni, amennyiben a tartalomra nincs vagy már nincs szükség nyomozás, felderítés és vádeljárás lefolytatása céljából; emlékeztet rá, hogy amikor a tartalom eltávolítása nem kivitelezhető, a tagállamok szükséges és arányos intézkedéseket hoznak az ilyen tartalom uniós területről való hozzáférésének megakadályozására; hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedéseknek meg kell felelniük a meglévő jogalkotási és bírósági eljárásoknak és a Chartának, továbbá biztosítani kell a megfelelő biztosítékok, így a bírósági jogorvoslat lehetőségét; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a figyelmet a digitális információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatóknak az illegális online tartalmak gyors és hatékony, az illetékes bűnüldöző hatóság kérésére történő eltávolításában játszott szerepére és üdvözli az e tekintetben többek közt az uniós internetfórum révén elért eredményeket; hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságoknak és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatóknak erősebben el kel kötelezniük magukat és fokozottabban együtt kell működniük annak érdekében, hogy az ágazati szereplők gyorsan és hatékonyan eltávolítsák a tartalmakat, valamint hogy elkerüljék az illegális tartalmak kormányzati intézkedésekkel való blokkolását; felhívja a tagállamokat, hogy az előírásokat nem teljesítő platformokat vonják jogi felelősségre; megismétli, hogy a jogellenes online tartalom eltávolítását célzó valamennyi, szerződéses feltételeket megállapító intézkedés csak akkor megengedhető, ha a nemzeti eljárási szabályok lehetőséget adnak a felhasználóknak jogaik bíróság előtt történő érvényesítésére, miután tudomást szereztek ezen intézkedésekről; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a figyelmet arra, hogy a digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósításáról szóló, 2016. január 19-i parlamenti állásfoglalással (21) összhangban a közvetítők korlátozott felelőssége alapvető fontosságú az internet nyitottságának, az alapvető jogoknak, a jogbiztonságnak és az innovációnak a védelme szempontjából; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy iránymutatást ad az értesítési és eltávolítási eljárásokat illetően, valamint hogy segítséget nyújt az online platformoknak az elektronikus kereskedelemre vonatkozó irányelvben (2000/31/EC) meghatározott feladataik teljesítésében és a felelősségre vonatkozó szabályok betartásában; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot ebben a tárgyban; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhív a „kövesd a pénz útját” megközelítés alkalmazására az Európai Parlament „A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé” című uniós cselekvési tervről szóló 2015. június 9-i állásfoglalásában (22) megfogalmazottak szerint, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv szabályozási kerete, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv alapján; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy folyamatos és célzott képzést, valamint pszichológiai támogatást biztosítsanak a magán- és közszervezeteknél a kifogásolható vagy illegális online tartalmak értékeléséért felelős moderátorok számára, hiszen e területen őket kell az elsődleges beavatkozóknak tekinteni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a szolgáltatókat, hogy rendelkezzenek egyértelmű bejelentés-típusok kialakításáról és állítsanak fel megfelelően meghatározott háttértámogatási infrastruktúrát, amely lehetővé teszi a bejelentésekre való gyors és megfelelő reagálást; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a szolgáltatókat, hogy fokozzák az internethasználatban, főleg a gyermekek számára rejlő kockázatokkal kapcsolatos tudatosságra irányuló erőfeszítéseiket interaktív eszközök és tájékoztató anyagok kidolgozása révén; |
| --- | --- |

49.

A rendőrségi és igazságügyi együttműködés megerősítése

| 50. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a számítógépes bűncselekmények jelentős része büntetlenül marad; sajnálja, hogy az internetszolgáltatók által használt olyan technológiák, mint a NAT CGN súlyosan nehezítik a vizsgálatokat, mivel technikailag lehetetlenné teszik az IP-cím használójának, azaz az internetes bűncselekmény elkövetőjének pontos meghatározását; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani a bűnüldöző hatóságok számára a jogszerű hozzáférést a releváns információhoz – akkor is, ha az titkosított – azon korlátozott esetekben, amikor az biztonsági vagy igazságszolgáltatási szempontból szükséges és arányos; hangsúlyozza, hogy a bűnüldöző és az igazságügyi hatóságok számára megfelelő képességeket kell biztosítani a jogszerű nyomozások lefolytatásához; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sürgeti a tagállamokat, hogy ne írjanak elő olyan kötelezettséget – például „hátsó kapuk” létrehozását vagy elősegítését – a titkosítás szolgáltatói számára, amelyeknek eredményeképpen gyengülne hálózataik vagy szolgáltatásaik biztonsága; hangsúlyozza, hogy kivitelezhető megoldásokat kell nyújtani – mind a jogalkotás, mind a folyamatos technológiai fejlődés révén – azokban az esetekben, amikor ezek megtalálása kulcsfontosságú az igazságszolgáltatás számára és a biztonság szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy az igazságszolgáltatással és az Eurojusttal egyeztetve működjenek együtt a nyomozati eszközök jogszerű, online használatára vonatkozó feltételek összehangolásában; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a jogszerű lehallgatás rendkívül hatékony eszköz lehet a jogszerűtlen feltöréssel szembeni küzdelemben, amennyiben az szükséges, arányos, megfelelő jogi eljáráson alapul és maradéktalanul megfelel az alapvető jogoknak, az Unió adatvédelmi jogszabályainak, valamint az uniós ítélkezési gyakorlatnak; felszólítja a tagállamokat, hogy éljenek a gyanúsítottakra irányuló jogszerű lehallgatás adta lehetőségekkel, állapítsanak meg egyértelmű szabályokat a jogszerű lehallgatási tevékenységek előzetes igazságügyi engedélyezési eljárásához, ideértve a jogszerű feltörőeszközök használati körének és időtartamának korlátozását, egy felügyeleti mechanizmus létrehozását, valamint hatékony jogorvoslati lehetőségek megteremtését a feltörési tevékenységek célpontjai számára; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt az IKT biztonságával foglalkozó közösségekkel és ösztönözzék annak tagjait, hogy vállaljanak tevékenyebb szerepet az etikus feltörésben és az olyan jogszerűtlen tartalmak jelentésében, mint gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaéléssel kapcsolatos anyagok; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ösztönzi az Europolt, hogy állítson össze olyan, a rejtett hálózatokon belüli, anonim jelentéstételi rendszert, amely lehetővé teszi az egyének számára, hogy a jogszerűtlen tartalmakról – többek között a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélést ábrázoló anyagokról – jelentést tegyenek a hatóságoknak ugyanolyan technikai biztosítékok mellett, mint amilyet számos sajtószervezet is alkalmaz, amelyek ilyen rendszereket használnak az érzékeny adatok újságírókkal való cseréjének a hagyományos e-mailnél nagyobb fokú anonimitást és biztonságot lehetővé tevő elősegítésére; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy minimalizálni kell annak a kockázatát, hogy a bűnüldöző hatóságok által jogszerű nyomozásaik részeként használt eszközök vagy megoldások kiszivárgása veszélyeztesse az internet-felhasználók magánéletét; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy az igazságügyi és bűnüldöző hatóságokat megfelelő képességekkel és forrásokkal kell felvértezni a kiberbűnözés elleni hatékony küzdelemhez; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a sokféle, területileg elkülönülő nemzeti joghatóság megnehezíti a transznacionális esetekben alkalmazandó törvények megállapítását, illetve jogbizonytalanságnak ad teret, megakadályozva a határokon átívelő együttműködést, amelyre a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben feltétlenül szükség lenne; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy gyakorlati alapot kell kidolgozni a kibertérben gyakorolt joghatósággal kapcsolatos közös uniós megközelítés számára, az igazság- és belügyminiszterek 2016. január 26-i nem hivatalos ülésén megállapítottakkal összhangban; |
| --- | --- |

58.

| 59. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy közös eljárási előírásokat kell kialakítani, amelyek meghatározhatják azokat a területi tényezőket, amelyek alapul szolgálnak a kibertérben alkalmazandó jogszabályokhoz, valamint hogy olyan nyomozati intézkedéseket kell meghatározni, amelyek földrajzi határoktól függetlenül alkalmazhatók; |
| --- | --- |

59.

| 60. | elismeri, hogy egy ilyen közös európai megközelítés, amelynek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és a magánéletet, bizalmat teremt az érdekelt felek között, csökkenti a határokon átnyúló kérelmek feldolgozási időtartamát, interoperabilitást alakít ki heterogén szereplők között, valamint lehetőséget nyújt arra, hogy a jogszerű eljárásra vonatkozó követelményeket operatív keretekbe foglalják; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli, hogy hosszú távon, globális szinten a kibertérben gyakorolt végrehajtási joghatóságra vonatkozó közös eljárási szabályokat is ki kell alakítani; üdvözli e tekintetben az Európa Tanács felhőben található bizonyítékokkal foglalkozó csoportjának munkáját; |
| --- | --- |

61.

e-bizonyíték

| 62. | hangsúlyozza, hogy a kibertérben való büntető igazságszolgáltatás közös európai megközelítése kiemelt fontosságú, mivel javítja a jogállamiság érvényesítését a kibertérben és megkönnyíti az e-bizonyítékok beszerzését a büntetőeljárások során, valamint hozzájárul az egyes ügyek a jelenleginél gyorsabb rendezéséhez; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy meg kell találni az e-bizonyíték gyorsabb biztosításának és megszerzésének módját, valamint kiemeli a bűnüldöző hatóságok közti szoros, többek közt közös nyomozócsoportok, harmadik országok és az Európai területen tevékenykedő szolgáltatók fokozott igénybevételén keresztül, az általános adatvédelmi rendelettel ((EU) 2016/679), az (EU) 2016/680 irányelvvel (rendőrségi irányelv) és a meglévő, kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásokkal összhangban történő együttműködés fontosságát; hangsúlyozza, hogy valamennyi tagállamban egyablakos kapcsolattartási pontokat kell létrehozni a meglévő kapcsolattartási pontok igénybevételének optimalizálása érdekében, mivel ez elősegíti az e-bizonyítékokhoz való hozzáférést és az információmegosztást, javítja a szolgáltatókkal folytatott együttműködést, valamint felgyorsítja a kölcsönös jogsegélynyújtási eljárásokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | elismeri, hogy a jelenlegi széttöredezett jogi keret kihívásokat jelenthet azon szolgáltatók számára, amelyek teljesíteni akarják a bűnüldöző hatóságok megkereséseit; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az e-bizonyítékokra vonatkozó európai jogi keretet, ideértve a szolgáltató belföldi vagy külföldi státuszának megállapítására szolgáló harmonizált szabályozást, valamint hogy kötelezze a szolgáltatókat, hogy válaszoljanak a más tagállamoktól érkező, megfelelő jogi eljárás alapján, az európai nyomozási határozattal összhangban benyújtott megkeresésekre, ugyanakkor vegye figyelembe az arányosság elvét, hogy ezáltal elkerülje a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását érintő káros hatásokat és biztosítson megfelelő védintézkedéseket, hogy ezáltal jogbiztonságot teremtsen és javítsa a szolgáltatók és közvetítők a bűnüldöző hatóságok megkereséseire való reagálási képességét; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az e-bizonyíték bármely keretrendszere megfelelő biztosítékokat tartalmazzon valamennyi érintett jogai és szabadságai tekintetében; kiemeli, hogy ennek magában kell foglalnia azt a követelményt, hogy az e-bizonyíték iránti kérelmekkel első fokon az adatkezelőkhöz vagy az adatbirtokosokhoz kell fordulni be annak biztosítása érdekében, hogy tiszteletben tartsák jogaikat és azok jogait, akikre az adatok vonatkoznak (például azon jogosultságukat, hogy éljenek előjogaikkal, és jogorvoslatot kérjenek aránytalan vagy más módon jogellenes hozzáférés miatt); szükségesnek tartja továbbá annak biztosítását, hogy bármely jogszabályi keret védelmet nyújtson a szolgáltatók és minden más fél számára azon kérelmekkel szemben, amelyek kollíziót okozhatnak, vagy más módon sértheti más államok szuverenitását; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felszólítja a tagállamokat a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelv (ENYH-irányelv) maradéktalan végrehajtására az e-bizonyítékok hatékony biztosítása és begyűjtése érdekében az Európai Unióban, illetve arra, hogy az e-bizonyítékok bíróságokon való felhasználását megkönnyítendő foglaljanak a kibertérre vonatkozó rendelkezéseket nemzeti büntető törvénykönyveikbe és tegyék lehetővé, hogy a bírák egyértelműbb iránymutatást kapjanak a kiberbűnözés büntetéséről; |
| --- | --- |

66.

| 67. | üdvözli a Bizottság folyamatos munkáját, amely egy olyan együttműködési fórumra irányul, amely biztonságos kommunikációs csatornával rendelkezik az e-bizonyítékokkal kapcsolatos európai nyomozási határozatok és válaszok uniós igazságügyi hatóságok közti digitális cseréje céljából; felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, az Eurojusttal és a szolgáltatókkal együttműködve vizsgálja meg és hozza összhangba egymással az e-bizonyítékok biztosítására és beszerzésére szolgáló formanyomtatványokat, eszközöket és eljárásokat a hitelesítés elősegítése érdekében, gyors eljárásokat biztosítva és növelve az e-bizonyítékok biztosításának és beszerzésének átláthatóságát és elszámoltathatóságát; felhívja az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségét (CEPOL), hogy alakítson ki az e-bizonyítékok biztosítására és beszerzésére használt jelenlegi keret hatékony használatával kapcsolatos képzési modulokat; kiemeli ebben az összefüggésben, hogy a szolgáltatásnyújtói politikák egyszerűsítése segíti majd a megközelítések sokféleségének csökkentését, nevezetesen a kért adathoz való hozzáférés biztosításának eljárásai és feltételei tekintetében; |
| --- | --- |

67.

Kapacitásbővítés európai szinten

| 68. | rámutat, hogy közelmúltbeli incidensek egyértelműen igazolták az EU – és különösen az uniós intézmények, a nemzeti kormányok és parlamentek, a jelentősebb európai vállalatok, az európai informatikai infrastruktúrák és hálózatok – akut sebezhetőségét az összetett szoftverekkel és a rosszindulatú számítógépes programokkal végrehajtott, kifinomult támadásokkal szemben; felhívja az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (ENISA), hogy folyamatosan értékelje a fenyegetési szintet, valamint kéri a Bizottságot, hogy ruházzon be az uniós intézmények kulcsfontosságú infrastruktúráinak IT-kapacitásába, védelmébe és ellenálló képességébe, hogy ezáltal csökkentse az EU nagy bűnözői szervezetek vagy terrorista csoportok által végrehajtott kibertámadásokkal és államilag szponzorált támadásokkal szembeni sebezhetőségét; |
| --- | --- |

68.

| 69. | elismeri az Europol és az Eurojust Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központja (EC3), illetve az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) a kiberbűnözés elleni küzdelemhez nyújtott fontos hozzájárulását; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felszólítja az Europolt, hogy támogassa a nemzeti bűnüldöző hatóságokat a biztonságos és megfelelő kommunikációs hálózatok felállításában; |
| --- | --- |

70.

| 71. | sajnálja, hogy jelenleg nincsenek uniós képzési és képesítési normák; elismeri, hogy a kiberbűnözés jövőbeli tendenciái egyre magasabb szintű szakértelmet követelnek meg a szakemberektől; üdvözli, hogy a meglévő kezdeményezések, például a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Képzési és Oktatási Csoport (ECTEG), az oktatók képzésére irányuló TOT-projekt és az uniós szakpolitikai ciklus keretében folytatott képzési tevékenységek már egyengetik a szakértelem terén meglévő hiányosságok kezelését uniós szinten; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felszólítja a CEPOL-t és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatot, hogy a kiberbűnözéssel kapcsolatos témákkal foglalkozó képzéseiket tegyék elérhetővé Unió-szerte az illetékes bűnüldöző hatóságok és igazságügyi hatóságok számára is; |
| --- | --- |

72.

| 73. | hangsúlyozza, hogy az Eurojust felé továbbított számítástechnikai bűncselekmények száma 30 %-kal nőtt; kéri, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő forrást, szükség esetén több álláshely biztosításával annak érdekében, hogy az Eurojust megbirkózhasson a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos növekvő munkateherrel, valamint hogy fejleszthesse és megerősíthesse a kiberbűnözésre szakosodott nemzeti ügyészeknek a határokon átívelő ügyekben nyújtott támogatását, többek közt a közelmúltban létrehozott számítástechnikai bűnözés elleni európai igazságügyi hálózaton keresztül; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kéri az ENISA megbízatásának felülvizsgálatát és a nemzeti kiberbiztonsági ügynökségek megerősítését; kéri az ENISA feladatok, alkalmazottak és források tekintetében való megerősítését; hangsúlyozza, hogy az új megbízatásnak magában kell foglalnia az Europolhoz és az ágazati érdekelt felekhez fűződő kapcsolatok erősítését is, hogy ezáltal az ügynökség jobban támogathassa az illetékes hatóságokat a kiberbűnözés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kéri az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (FRA), hogy állítson össze egy olyan gyakorlati és részletes kézikönyvet, amely iránymutatásokat ad a tagállamok számára a felügyeleti és ellenőrzési intézkedésekről; |
| --- | --- |

75.

Fokozottabb együttműködés harmadik országokkal

| 76. | hangsúlyozza a kiberbűnözés elleni globális harc jegyében folytatott, harmadik országokkal való szoros együttműködés fontosságát, ideértve a bevált gyakorlatok megosztását, a közös nyomozásokat, a kapacitásbővítést, valamint a kölcsönös jogsegélyt; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felhívja a tagállamokat, hogy ha eddig még nem tették meg, ratifikálják és maradéktalanul hajtsák végre az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló, 2001. november 23-i egyezményét (Budapesti Egyezmény) és annak kiegészítő jegyzőkönyveit, és a Bizottsággal együttműködve hívják fel arra a figyelmet a megfelelő nemzetközi fórumokon; |
| --- | --- |

77.

| 78. | hangsúlyozza, hogy komoly aggályai vannak a Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény (Budapesti Egyezmény) 32. cikkének értelmezésével foglalkozó bizottságában a tárolt számítógépes adatokhoz való, határokon átnyúló hozzáférés („felhőben található bizonyítékok”) tárgyában folytatott munkával kapcsolatban, és ellenzi olyan kiegészítő jegyzőkönyv vagy iránymutatás elfogadását, amely e rendelkezés hatályát az említett egyezmény által létrehozott hatályos rendszeren túlra is kiterjesztené, ami már jelenleg is a territorialitás elve alóli jelentős kivételt képez, mivel ez a bűnüldöző hatóságok akadálytalan távoli hozzáférését eredményezheti más államok joghatósága alá tartozó területen elhelyezkedő szerverekhez és számítógépekhez, anélkül hogy igénybe kellene venniük a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásokat vagy az igazságügyi együttműködés más, az egyének alapvető jogainak – köztük az adatok védelméhez és a megfelelő eljáráshoz való jog – garantálása céljából létrehozott eszközöket, így különösen az Európa Tanács 108. egyezményét; |
| --- | --- |

78.

| 79. | sajnálja, hogy a számítástechnikai bűnözés vonatkozásában nincs kötelező erejű nemzetközi jogszabály, és sürgeti a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy dolgozzanak egy ilyen tárgyú egyezmény létrehozásán; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan kezdeményezésekre vonatkozó lehetőségekre, amelyek javítanák a kölcsönös jogsegélyről szóló szerződések hatékonyságát és előmozdítanák azok használatát, annak érdekében, hogy ellensúlyozzák a harmadik országok területen kívüli joghatóságára vonatkozó feltételezést; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő kapacitást a kibertérben zajló nyomozásokhoz kapcsolódó kölcsönös jogsegély iránti kérelmek kezelésére, és alakítsanak ki megfelelő képzési programokat az ilyen kérelmek kezeléséért felelős személyzet számára; |
| --- | --- |

81.

| 82. | hangsúlyozza, hogy a stratégiai és műveleti együttműködési megállapodások az Europol és harmadik országok között előmozdítják az információcserét és a gyakorlati együttműködést egyaránt; |
| --- | --- |

82.

| 83. | megjegyzi, hogy a bűnüldöző hatóságok kérelmeik többségét az Egyesült Államok vagy Kanada felé nyújtják be; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Egyesült Államok nagy szolgáltatóinak az európai bűnüldöző hatóságok kérelmeire vonatkozó önkéntes közzétételi rátája a 60 %-ot sem éri el, továbbá emlékeztet rá, hogy az általános adatvédelmi rendelet V. fejezete szerint a külföldön tárolt személyes adatokhoz való hozzáférés lehetővé tételének előnyben részesített mechanizmusát a kölcsönös jogsegélyről szóló szerződések és egyéb nemzetközi megállapodások képezik; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy a kölcsönös jogsegélyt előmozdítandó javasoljon konkrét intézkedéseket a gyanúsítottak vagy vádlottak alapvető jogainak védelme érdekében az európai bűnüldöző hatóságok és harmadik országok közötti információcsere megvalósítása során, nevezetesen biztosítékokat a releváns bizonyítékok, az előfizető-specifikus információk, vagy részletes (amennyiben nem titkosított) meta- és tartalomadatok bírósági döntést követő, bűnüldöző hatóságok és/vagy szolgáltatók általi gyors átadása tekintetében; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a kapcsolódó európai szervekkel és adott esetben a harmadik országokkal együttműködve vizsgálja meg a harmadik országokban tárolt e-bizonyítékok – az alapvető jogoknak és az EU adatvédelmi jogszabályainak teljes mértékben megfelelő – hatékony biztosításának és begyűjtésének új módjait a kölcsönös jogsegélyre irányuló eljárások alkalmazásának felgyorsításával és egyszerűsítésével; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kiemeli a NATO számítástechnikai incidenskezelő központjának fontosságát; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felszólítja a tagállamokat, hogy a kapacitásépítést célzó partnerségek létrehozásának elősegítése érdekében vegyenek részt a számítástechnikai szakértők világfóruma (GFCE) munkájában; |
| --- | --- |

87.

| 88. | üdvözli az Unió keleti szomszédos országok számára nyújtott kapacitásbővítési támogatását, mivel számos kibertámadás ezen országokból indul ki; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  HL C 419., 2015.12.16., 33. o.

(2)  HL C 316., 2016.8.30., 109. o.

(3)  HL L 149., 2001.6.2., 1. o.

(4)  Európa Tanács, Európai szerződések sorozat, 185. szám, 2001.11.23.

(5)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

(6)  HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

(7)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(8)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(9)  HL L 218., 2013.8.14., 8. o.

(10)  HL L 130., 2014.5.1., 1. o.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  HL C 93., 2016.3.9., 112. o.

(13)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(14)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(15)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(16)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

(17)  A Bíróság 2016. december 21-én hozott ítélete a Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai ügyben, C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0009.

(22)  HL C 407., 2016.11.4., 25. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

Az EU ASEAN-nel fennálló politikai kapcsolatai

Az Európai Parlament 2017. október 3-i állásfoglalása az EU–ASEAN politikai kapcsolatokró (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) 1967. augusztus 8-i megalapítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) 1967. augusztus 8-i megalapítására,

| — | tekintettel az EU és az ASEAN között fenntartott kapcsolatok fő jogi keretére, nevezetesen az 1980. márciusban aláírt ASEAN–EGK együttműködési megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az ASEAN között fenntartott kapcsolatok fő jogi keretére, nevezetesen az 1980. márciusban aláírt ASEAN–EGK együttműködési megállapodásra (1),

| — | tekintettel a 2007. novemberben aláírt ASEAN-chartára, amely létrehozta az ASEAN jogi személyiségét, illetve jogi és intézményi keretét, beleértve az Állandó Képviselők Bizottságának (CPR) létrehozását az ASEAN munkájának támogatására és összehangolására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. novemberben aláírt ASEAN-chartára, amely létrehozta az ASEAN jogi személyiségét, illetve jogi és intézményi keretét, beleértve az Állandó Képviselők Bizottságának (CPR) létrehozását az ASEAN munkájának támogatására és összehangolására,

| — | tekintettel az 1993-ban létrehozott ASEAN Regionális Fórumra (ARF), melynek feladata a politikai és biztonsági kérdésekről folytatott párbeszéd és konzultáció elősegítése, valamint hozzájárulás a bizalomépítéshez és a megelőző diplomáciához az ázsiai–csendes-óceáni régióban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993-ban létrehozott ASEAN Regionális Fórumra (ARF), melynek feladata a politikai és biztonsági kérdésekről folytatott párbeszéd és konzultáció elősegítése, valamint hozzájárulás a bizalomépítéshez és a megelőző diplomáciához az ázsiai–csendes-óceáni régióban,

| — | tekintettel a regionális bizalomépítést szolgáló különböző ASEAN-keretekre, melyek: az ASEAN Regionális Fóruma (ARF), az ASEAN Védelmi Miniszterek Találkozója (ADMM-Plus), a Kelet-ázsiai Csúcstalálkozó (EAS), az ASEAN+3 (az ASEAN plusz Kína, Japán és Dél-Korea) és az ASEAN+6 (az ASEAN plusz Kína, Japán, Dél-Korea, India, Ausztrália és Új-Zéland), |
| --- | --- |

—

tekintettel a regionális bizalomépítést szolgáló különböző ASEAN-keretekre, melyek: az ASEAN Regionális Fóruma (ARF), az ASEAN Védelmi Miniszterek Találkozója (ADMM-Plus), a Kelet-ázsiai Csúcstalálkozó (EAS), az ASEAN+3 (az ASEAN plusz Kína, Japán és Dél-Korea) és az ASEAN+6 (az ASEAN plusz Kína, Japán, Dél-Korea, India, Ausztrália és Új-Zéland),

| — | tekintettel az ASEAN Japánnal, Kínával, Dél-Koreával, Indiával, Ausztráliával és Új-Zélanddal kötött kereskedelmi megál-lapodásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN Japánnal, Kínával, Dél-Koreával, Indiával, Ausztráliával és Új-Zélanddal kötött kereskedelmi megál-lapodásaira,

| — | tekintettel a hét partnerségi és együttműködési megállapodásról jelenleg folyó tárgyalásokra és/vagy megkötésére az Európai Unió és bizonyos ASEAN-tagállamok –pontosabban a Brunei Darussalam Állam, Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Thaiföld és Vietnam – között, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hét partnerségi és együttműködési megállapodásról jelenleg folyó tárgyalásokra és/vagy megkötésére az Európai Unió és bizonyos ASEAN-tagállamok –pontosabban a Brunei Darussalam Állam, Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Thaiföld és Vietnam – között,

| — | tekintettel az Indonéziával és a Fülöp-szigetekkel, valamint a Malajziával és Thaifölddel kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló, jelenleg felfüggesztett tárgyalásokra, a Szingapúrral és Vietnammal megvalósuló szabadkereskedelmi megállapodások következő hónapokban várható megkötésére és a Mianmarral kötendő beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indonéziával és a Fülöp-szigetekkel, valamint a Malajziával és Thaifölddel kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló, jelenleg felfüggesztett tárgyalásokra, a Szingapúrral és Vietnammal megvalósuló szabadkereskedelmi megállapodások következő hónapokban várható megkötésére és a Mianmarral kötendő beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokra,

| — | tekintettel Cecilia Malmströmnek, az EU kereskedelmi biztosának az ASEAN pénzügyminisztereivel 2017. március 10-én, Manilában lezajlott találkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Cecilia Malmströmnek, az EU kereskedelmi biztosának az ASEAN pénzügyminisztereivel 2017. március 10-én, Manilában lezajlott találkozójára,

| — | tekintettel az Ulánbátorban (Mongólia) 2016. április 21–22-én tartott 9. Ázsia–Európa parlamenti partnerségi ülésre (ASEP9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ulánbátorban (Mongólia) 2016. április 21–22-én tartott 9. Ázsia–Európa parlamenti partnerségi ülésre (ASEP9),

| — | tekintettel az EU–ASEAN megerősített partnerségről szóló, 2007. márciusi nürnbergi nyilatkozatra és annak 2007. novemberi cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–ASEAN megerősített partnerségről szóló, 2007. márciusi nürnbergi nyilatkozatra és annak 2007. novemberi cselekvési tervére,

| — | tekintettel az EU–ASEAN megerősített partnerség további elmélyítését célzó Bandar Seri Begawan-i cselekvési tervre (2013–2017), amelyet Brunei Darussalam Államban fogadtak el 2012. április 27-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–ASEAN megerősített partnerség további elmélyítését célzó Bandar Seri Begawan-i cselekvési tervre (2013–2017), amelyet Brunei Darussalam Államban fogadtak el 2012. április 27-én,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2015. május 18-i, „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményére (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2015. május 18-i, „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményére (JOIN(2015)0022),

| — | tekintettel az EU Külügyek Tanácsának 2015. június 22-én elfogadott, az EU és az ASEAN közötti kapcsolatokról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külügyek Tanácsának 2015. június 22-én elfogadott, az EU és az ASEAN közötti kapcsolatokról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a közös stratégiai célokat szolgáló ASEAN–EU globális partnerség előmozdításáról szóló, 2016. október 14-i bangkoki nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös stratégiai célokat szolgáló ASEAN–EU globális partnerség előmozdításáról szóló, 2016. október 14-i bangkoki nyilatkozatra,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Unió 2012. július 12-én Phnompenben csatlakozott a Délkelet-ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Unió 2012. július 12-én Phnompenben csatlakozott a Délkelet-ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez (2),

| — | tekintettel az Ulánbátorban (Mongólia) 2016. július 15–16-án tartott 11. Ázsia–Európa csúcstalálkozóra (ASEM11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ulánbátorban (Mongólia) 2016. július 15–16-án tartott 11. Ázsia–Európa csúcstalálkozóra (ASEM11),

| — | tekintettel az 1997. februárban létrehozott Ázsia–Európa Alapítványra (ASEF), melynek célja, hogy fórumot biztosítson a nem kormányzati párbeszédnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1997. februárban létrehozott Ázsia–Európa Alapítványra (ASEF), melynek célja, hogy fórumot biztosítson a nem kormányzati párbeszédnek,

| — | tekintettel a regionális integráció támogatására szolgáló ASEAN–EU-programra (APRIS), a regionális integráció támogatására szolgáló ASEAN-programra (ARISE), valamint az EU–ASEAN közötti regionális párbeszéd eszközére (READI), melyek támogatják a nem kereskedelmi ágazatok szakpolitikáinak és szabályozásának harmonizálását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a regionális integráció támogatására szolgáló ASEAN–EU-programra (APRIS), a regionális integráció támogatására szolgáló ASEAN-programra (ARISE), valamint az EU–ASEAN közötti regionális párbeszéd eszközére (READI), melyek támogatják a nem kereskedelmi ágazatok szakpolitikáinak és szabályozásának harmonizálását,

| — | tekintettel az ASEAN gazdasági közösségről szóló, 2007-ben elfogadott tervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN gazdasági közösségről szóló, 2007-ben elfogadott tervezetre,

| — | tekintettel a 2009-ben tartott 14. ASEAN-csúcstalálkozóra és az ASEAN gazdasági közösség (AEC), az ASEAN politikai-biztonsági közösség (APSC) és az ASEAN társadalmi-kulturális közösség (ASCC) egységes piac létrehozására irányuló ütemtervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009-ben tartott 14. ASEAN-csúcstalálkozóra és az ASEAN gazdasági közösség (AEC), az ASEAN politikai-biztonsági közösség (APSC) és az ASEAN társadalmi-kulturális közösség (ASCC) egységes piac létrehozására irányuló ütemtervére,

| — | tekintettel a Vientianéban (Laosz) 2016. szeptember 6–7-én tartott 28. és 29. ASEAN-csúcstalálkozókra, valamint a Manilában (Fülöp-szigetek) 2017. április 26–29-én tartott 30. ASEAN-csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vientianéban (Laosz) 2016. szeptember 6–7-én tartott 28. és 29. ASEAN-csúcstalálkozókra, valamint a Manilában (Fülöp-szigetek) 2017. április 26–29-én tartott 30. ASEAN-csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel az ASEAN–EU közös együttműködési bizottság 24., 2017. március 2-i jakartai (Indonézia) ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN–EU közös együttműködési bizottság 24., 2017. március 2-i jakartai (Indonézia) ülésére,

| — | tekintettel az ASEAN közösség 2025-re vonatkozó, a Kuala Lumpurban (Malajzia) 2015. november 18–22-én tartott 27. ASEAN-csúcstalálkozón elfogadott jövőképére, valamint a több mint 600 millió emberre kiterjedő belső piac kialakítását célul kitűző ASEAN gazdasági közösség létrehozásáról szóló, 2015. december 31-i bejelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN közösség 2025-re vonatkozó, a Kuala Lumpurban (Malajzia) 2015. november 18–22-én tartott 27. ASEAN-csúcstalálkozón elfogadott jövőképére, valamint a több mint 600 millió emberre kiterjedő belső piac kialakítását célul kitűző ASEAN gazdasági közösség létrehozásáról szóló, 2015. december 31-i bejelentésre,

| — | tekintettel a Vientianéban (Laosz) 2016. szeptember 8-án tartott 11. kelet-ázsiai csúcstalálkozóra (EAS), melyen 18 ország – az ASEAN-tagállamok, Kína, Japán és Dél-Korea (ASEAN+3), India, Ausztrália és Új-Zéland (ASEAN+6), Oroszország és az Egyesült Államok – vezetői vettek részt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vientianéban (Laosz) 2016. szeptember 8-án tartott 11. kelet-ázsiai csúcstalálkozóra (EAS), melyen 18 ország – az ASEAN-tagállamok, Kína, Japán és Dél-Korea (ASEAN+3), India, Ausztrália és Új-Zéland (ASEAN+6), Oroszország és az Egyesült Államok – vezetői vettek részt,

| — | tekintettel az első – 2012. november 18-i – ASEAN emberi jogi nyilatkozatra és az ASEAN emberi jogi kormányközi bizottságának (AICHR) 2009. évi létrejöttére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az első – 2012. november 18-i – ASEAN emberi jogi nyilatkozatra és az ASEAN emberi jogi kormányközi bizottságának (AICHR) 2009. évi létrejöttére,

| — | tekintettel a 2013-ban létrehozott ASEAN Parlamenti Képviselők az Emberi Jogokért (APHR) szervezetre, amelynek a célja a demokrácia és az emberi jogok ügyének előmozdítása minden ASEAN-tagállamban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013-ban létrehozott ASEAN Parlamenti Képviselők az Emberi Jogokért (APHR) szervezetre, amelynek a célja a demokrácia és az emberi jogok ügyének előmozdítása minden ASEAN-tagállamban,

| — | tekintettel az ASEAN Béke és Megbékélés Intézetére (AIPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN Béke és Megbékélés Intézetére (AIPR),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményre, melyeket minden ASEAN-tagállam megerősített, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményre, melyeket minden ASEAN-tagállam megerősített,

| — | tekintettel „Az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011. június 16-án elfogadott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011. június 16-án elfogadott dokumentumra,

| — | tekintettel az ASEAN emberkereskedelem, kiemelten a nőket és gyermekeket érintő emberkereskedelem elleni egyezményére, amelyet minden ASEAN-tagállam aláírt 2015 novemberében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN emberkereskedelem, kiemelten a nőket és gyermekeket érintő emberkereskedelem elleni egyezményére, amelyet minden ASEAN-tagállam aláírt 2015 novemberében,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának időszakos egyetemes helyzetértékeléseire, amelyekben valamennyi ASEAN-tagállam részt vesz, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának időszakos egyetemes helyzetértékeléseire, amelyekben valamennyi ASEAN-tagállam részt vesz,

| — | tekintettel az ASEAN-ról szóló legutóbbi állásfoglalásaira, különösen a 2014. január 15-i, az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok jövőjéről szóló állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN-ról szóló legutóbbi állásfoglalásaira, különösen a 2014. január 15-i, az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok jövőjéről szóló állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az ASEAN tagállamairól szóló legutóbbi állásfoglalásaira, különösen a Vietnamról szóló 2016. június 9-ire (4), az EU–Vietnam átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2015. december 17-ire (állásfoglalás) (5), az EU–Vietnam átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2015. december 17-ire (egyetértés) (6), az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2016. június 8-ira (egyetértés) (7) és az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2016. június 8-ira (állásfoglalás) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN tagállamairól szóló legutóbbi állásfoglalásaira, különösen a Vietnamról szóló 2016. június 9-ire (4), az EU–Vietnam átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2015. december 17-ire (állásfoglalás) (5), az EU–Vietnam átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2015. december 17-ire (egyetértés) (6), az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2016. június 8-ira (egyetértés) (7) és az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról szóló 2016. június 8-ira (állásfoglalás) (8),

| — | tekintettel az ASEAN tagállamairól szóló legutóbbi sürgősségi emberi jogi állásfoglalásaira, különösen a Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről szóló 2017. szeptember 14-i (9), a rohindzsa menekültek helyzetéről, többek között a thaiföldi tömegsírokról szóló 2015. május 21-i (10), a mianmari rohindzsa kisebbség helyzetéről szóló 2016. december 15-i (11), a Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről szóló 2016. július 7-i (12), a Kambodzsáról, nevezetesen Kem Sokha ügyéről szóló 2017. szeptember 14-i (13), a Kambodzsáról szóló 2016. június 9-i (14), a kambodzsai politikai helyzetről szóló 2015. november 26-i (15), Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről szóló 2015. július 9-i (16), a Thaiföldről, különösen Andy Hall helyzetéről szóló 2016. október 6-i (17), a thaiföldi helyzetről szóló 2015. október 8-i (18), a Malajziáról szóló 2015. december 17-i (19), az Indonéziáról szóló 2017. január 19-i (20), az Indonéziáról szóló 2017. június 15-i (21), a Fülöp-szigetekről szóló 2016. szeptember 15-i (22) és 2017. március 16-i (23), valamint a Laoszról, különösen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügyéről szóló 2017. szeptember 14-i állásfoglalásaira (24); |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN tagállamairól szóló legutóbbi sürgősségi emberi jogi állásfoglalásaira, különösen a Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről szóló 2017. szeptember 14-i (9), a rohindzsa menekültek helyzetéről, többek között a thaiföldi tömegsírokról szóló 2015. május 21-i (10), a mianmari rohindzsa kisebbség helyzetéről szóló 2016. december 15-i (11), a Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről szóló 2016. július 7-i (12), a Kambodzsáról, nevezetesen Kem Sokha ügyéről szóló 2017. szeptember 14-i (13), a Kambodzsáról szóló 2016. június 9-i (14), a kambodzsai politikai helyzetről szóló 2015. november 26-i (15), Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről szóló 2015. július 9-i (16), a Thaiföldről, különösen Andy Hall helyzetéről szóló 2016. október 6-i (17), a thaiföldi helyzetről szóló 2015. október 8-i (18), a Malajziáról szóló 2015. december 17-i (19), az Indonéziáról szóló 2017. január 19-i (20), az Indonéziáról szóló 2017. június 15-i (21), a Fülöp-szigetekről szóló 2016. szeptember 15-i (22) és 2017. március 16-i (23), valamint a Laoszról, különösen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügyéről szóló 2017. szeptember 14-i állásfoglalásaira (24);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0243/2017),

| A. | mivel ebben az évben ünnepeljük az ASEAN 50. évfordulóját, a Római Szerződések 60. évfordulóját és az EU és az ASEAN közötti hivatalos kapcsolatok 40. évfordulóját; |
| --- | --- |

A.

mivel ebben az évben ünnepeljük az ASEAN 50. évfordulóját, a Római Szerződések 60. évfordulóját és az EU és az ASEAN közötti hivatalos kapcsolatok 40. évfordulóját;

| B. | mivel az ASEAN a világ főként gazdasági, technológiai és kutatási szempontból egyik legdinamikusabb és leggyorsabban növekvő régiójaként emelkedett fel, geopolitikai és geoökonómiai helyzete stratégiailag fontos, erőforrásokban gazdag, célja az fokozott gazdasági integráció, továbbá a fenntartható fejlesztési célok – különösen az oktatás – tekintetében ambiciózus ütemterve van, valamint határozottan kiáll a multilaterális kapcsolatok mellett; mivel az ASEAN-on belüli fejlettségbeli különbségek csökkentése kulcsfontosságú lesz a további integráció, valamint a biztonság, a stabilitás, továbbá a társadalmi, gazdasági és politikai jogok védelme szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel az ASEAN a világ főként gazdasági, technológiai és kutatási szempontból egyik legdinamikusabb és leggyorsabban növekvő régiójaként emelkedett fel, geopolitikai és geoökonómiai helyzete stratégiailag fontos, erőforrásokban gazdag, célja az fokozott gazdasági integráció, továbbá a fenntartható fejlesztési célok – különösen az oktatás – tekintetében ambiciózus ütemterve van, valamint határozottan kiáll a multilaterális kapcsolatok mellett; mivel az ASEAN-on belüli fejlettségbeli különbségek csökkentése kulcsfontosságú lesz a további integráció, valamint a biztonság, a stabilitás, továbbá a társadalmi, gazdasági és politikai jogok védelme szempontjából;

| C. | mivel az EU és az ASEAN integrációs folyamata eltérő, hiszen eltérő kontextus, eltérő jövőképek és küldetések jellemzik; mivel mindkettő saját logikája szerint halad ugyan, de ennek ellenére összevethetők, hiszen mindkét szabályokon alapuló szervezet sok évtizede támogatja a békés egymás mellett élést, a regionális integrációt, a nemzetközi együttműködést és fejlődést, és törekszik a tagok közötti bizalom kiépítésére; ennek következtében az EU és az ASEAN között egyedi típusú partnerség áll fenn; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és az ASEAN integrációs folyamata eltérő, hiszen eltérő kontextus, eltérő jövőképek és küldetések jellemzik; mivel mindkettő saját logikája szerint halad ugyan, de ennek ellenére összevethetők, hiszen mindkét szabályokon alapuló szervezet sok évtizede támogatja a békés egymás mellett élést, a regionális integrációt, a nemzetközi együttműködést és fejlődést, és törekszik a tagok közötti bizalom kiépítésére; ennek következtében az EU és az ASEAN között egyedi típusú partnerség áll fenn;

| D. | mivel a két régió elérte az együttműködés jelentős szintjét, és az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok átfogó jellegűek és számos ágazatra kiterjednek, többek között a kereskedelemre és a beruházásokra, a fejlesztésre, a gazdasági és a politikai ügyekre; mivel az ASEAN az EU harmadik kereskedelmi partnere, míg az EU az ASEAN második partnere, és a kétoldalú árukereskedelem értéke meghaladja az évi 200 milliárd eurót, továbbá az EU az első számú külföldi közvetlen tőkebefektető az ASEAN-régióban; mivel az európai vállalatok számára az ASEAN lehetőséget kínál arra, hogy hozzáférjenek a szélesebb régióhoz; mivel a 2014 és 2020 közötti időszakban az EU és tagállamai az első számú fejlesztési segélyezők a régióban és az EU további több mint 3 milliárd euró összegre vállalt kötelezettséget a szegénység és a fejlettségbeli eltérések csökkentése érdekében az alacsony jövedelmű ASEAN-országokban; |
| --- | --- |

D.

mivel a két régió elérte az együttműködés jelentős szintjét, és az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok átfogó jellegűek és számos ágazatra kiterjednek, többek között a kereskedelemre és a beruházásokra, a fejlesztésre, a gazdasági és a politikai ügyekre; mivel az ASEAN az EU harmadik kereskedelmi partnere, míg az EU az ASEAN második partnere, és a kétoldalú árukereskedelem értéke meghaladja az évi 200 milliárd eurót, továbbá az EU az első számú külföldi közvetlen tőkebefektető az ASEAN-régióban; mivel az európai vállalatok számára az ASEAN lehetőséget kínál arra, hogy hozzáférjenek a szélesebb régióhoz; mivel a 2014 és 2020 közötti időszakban az EU és tagállamai az első számú fejlesztési segélyezők a régióban és az EU további több mint 3 milliárd euró összegre vállalt kötelezettséget a szegénység és a fejlettségbeli eltérések csökkentése érdekében az alacsony jövedelmű ASEAN-országokban;

| E. | mivel az EU tapasztalata a múltban ösztönző forrásként szolgált más régiók integrációs folyamataihoz; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU tapasztalata a múltban ösztönző forrásként szolgált más régiók integrációs folyamataihoz;

| F. | mivel az EU szilárdan támogatja az ASEAN és különösen az ASEAN Titkárságának munkáját, és az ASEAN fontosságának elismeréseként külön uniós küldöttségvezetőt nevezett ki az ASEAN-hoz, aki 2015-ben foglalta el hivatalát; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU szilárdan támogatja az ASEAN és különösen az ASEAN Titkárságának munkáját, és az ASEAN fontosságának elismeréseként külön uniós küldöttségvezetőt nevezett ki az ASEAN-hoz, aki 2015-ben foglalta el hivatalát;

| G. | mivel jelenleg az integrációs folyamatokat mindkét régióban kihívások feszítik, amelyek ugyanakkor új lehetőségeket is megnyitnak; mivel az EU jelenleg több válsággal néz szembe; mivel az ASEAN-on belüli kereskedelem – az ASEAN-központúság ösztönzése mint cél ellenére – 2016-ban hanyatlott és nehézségekkel szembesült, beleértve a széttartó külpolitikai orientációkat és a demokráciát és a jogállamiságot fenyegető veszélyekkel, a vallások közti kapcsolatokhoz, az etnikai kisebbségekhez, a társadalmi egyenlőtlenségekhez, valamint az emberi jogok megsértéséhez, köztük a határokon átnyúló hatással járók kapcsán felmerülő hazai problémák továbbgyűrűző hatásait; |
| --- | --- |

G.

mivel jelenleg az integrációs folyamatokat mindkét régióban kihívások feszítik, amelyek ugyanakkor új lehetőségeket is megnyitnak; mivel az EU jelenleg több válsággal néz szembe; mivel az ASEAN-on belüli kereskedelem – az ASEAN-központúság ösztönzése mint cél ellenére – 2016-ban hanyatlott és nehézségekkel szembesült, beleértve a széttartó külpolitikai orientációkat és a demokráciát és a jogállamiságot fenyegető veszélyekkel, a vallások közti kapcsolatokhoz, az etnikai kisebbségekhez, a társadalmi egyenlőtlenségekhez, valamint az emberi jogok megsértéséhez, köztük a határokon átnyúló hatással járók kapcsán felmerülő hazai problémák továbbgyűrűző hatásait;

| H. | mivel az EU elhatározta, hogy az emberi jogok központi szerepet fognak játszani harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU elhatározta, hogy az emberi jogok központi szerepet fognak játszani harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban;

| I. | mivel az EU 2014 decemberében GSP+ státusz adott a Fülöp-szigeteknek, és ezzel ő lett az első olyan ASEAN-ország, amely kereskedelmi preferenciában részesült; mivel ez lehetővé teszi a Fülöp-szigetek számára, hogy termékei 66 %-át vámmentesen exportálja az EU-ba; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU 2014 decemberében GSP+ státusz adott a Fülöp-szigeteknek, és ezzel ő lett az első olyan ASEAN-ország, amely kereskedelmi preferenciában részesült; mivel ez lehetővé teszi a Fülöp-szigetek számára, hogy termékei 66 %-át vámmentesen exportálja az EU-ba;

| J. | mivel az USA kivonulása a Csendes-óceáni Partnerségből (TPP) új lendületet adhat a kelet-ázsiai átfogó regionális gazdasági partnerségről (RCEP) folyó tárgyalásoknak; mivel a magabiztosabbá vált Kína olyan kezdeményezésekkel áll elő, mint az „egy övezet, egy út”, melyek valamennyi szomszéd országot – sőt azon túl is – kihívás elé állítják; |
| --- | --- |

J.

mivel az USA kivonulása a Csendes-óceáni Partnerségből (TPP) új lendületet adhat a kelet-ázsiai átfogó regionális gazdasági partnerségről (RCEP) folyó tárgyalásoknak; mivel a magabiztosabbá vált Kína olyan kezdeményezésekkel áll elő, mint az „egy övezet, egy út”, melyek valamennyi szomszéd országot – sőt azon túl is – kihívás elé állítják;

| K. | mivel a Dél-kínai-tengert érintő feszültségek fenyegetést és veszélyt jelentenek a térség biztonságára és stabilitására; mivel a legaggasztóbb tendencia a fegyverkezés a Dél-kínai-tengeren; mivel az ASEAN és Kína között a magatartási kódexről folyó párbeszéd továbbra is az ASEAN első számú mechanizmusa a Dél-kínai-tengerről Kínával folytatott eszmecserének; mivel Kína lépései – a katonai őrjáratozástól és hadgyakorlatoktól az építkezésekig, melyek semmibe veszik a Dél-kínai-tenger országainak magatartási kódexéről szóló 2002-es nyilatkozatban kifejtett elveket – továbbra is aggodalomra adnak okot; |
| --- | --- |

K.

mivel a Dél-kínai-tengert érintő feszültségek fenyegetést és veszélyt jelentenek a térség biztonságára és stabilitására; mivel a legaggasztóbb tendencia a fegyverkezés a Dél-kínai-tengeren; mivel az ASEAN és Kína között a magatartási kódexről folyó párbeszéd továbbra is az ASEAN első számú mechanizmusa a Dél-kínai-tengerről Kínával folytatott eszmecserének; mivel Kína lépései – a katonai őrjáratozástól és hadgyakorlatoktól az építkezésekig, melyek semmibe veszik a Dél-kínai-tenger országainak magatartási kódexéről szóló 2002-es nyilatkozatban kifejtett elveket – továbbra is aggodalomra adnak okot;

| 1. | üdvözli az ASEAN tagállamait az ASEAN 50. évfordulója alkalmából és teljes mértékben támogatja a regionális integráció érdekében tett valamennyi erőfeszítést; ugyancsak kifejezi nagyrabecsülését az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok 40. évfordulója alkalmából és megismétli ajánlását, mely szerint a kapcsolatokat stratégiai partnerséggé kell fejleszteni konkrét cselekvésekre, kézzel fogható eredményekre és erősebb érdemi együttműködésre építve; hangsúlyozza, hogy az EU-nak érdeke fűződik az együttműködés továbbfejlesztéséhez a stratégiai fontosságú régió e kulcsfontosságú szereplőjével; hangsúlyozza, hogy a stratégiai partnerség lehetőséget biztosít az EU-nak arra, hogy megerősítse a közös célkitűzések végrehajtásához való hozzájárulását az Indiai- és a Csendes-óceán térségében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza az ASEAN és az EU közötti erős kereskedelmi és beruházási kapcsolatok politikai értékét, és mindkét partnert felszólítja a gazdasági és politikai kapcsolatok további erősítésére; hangsúlyozza, hogy az ASEAN és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatokat jelentős növekedési potenciál jellemzi; hangsúlyozza, hogy az EU az ASEAN első számú külföldi beruházója; ugyancsak felhívja a figyelmet a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása tekintetében az együttműködési lehetőségekre; felhív az együttműködés elmélyítésére az ASEAN-on belüli fejlettségbeli különbségek megszüntetése érdekében; véleménye szerint meg lehetne erősíteni az együttműködést és meg lehetne osztani a bevált gyakorlatokat a különböző területeken, például a globális kihívások, köztük az éghajlatváltozás, a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a terrorizmus kezelése, a határigazgatás, a tengerbiztonság, a pénzügyi ágazat fejlesztése, az átláthatóság és a makrogazdasági politikák terén; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy folytatni kell az EU és az ASEAN közti magas szintű együttműködést az olyan multilaterális szervezetekben, mint az ENSZ, valamint a Kereskedelmi Világszervezetben is, a multilaterális nemzetközi kereskedelem és a méltányos kereskedelmi kapcsolatok fenntartása, megerősítése és továbbfejlesztése tekintetében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismerését fejezi ki a Bizottság alelnökének/főképviselőnek és a Bizottságnak, hogy a tagállamok által elfogadott együttes nyilatkozatot fogadtak el a partnerség elmélyítésének ütemtervéről politikai, biztonsági és gazdasági kérdésekben, valamint a konnektivitás, környezetvédelem, természeti erőforrások és más területek, például az emberi jogok támogatása és védelme terén; hangsúlyozza az EU és az ASEAN közötti politikai párbeszéd erősítésének fontosságát; emlékeztet arra, hogy az EU-nak az ASEAN integrálásához nyújtott aktív támogatása hozzájárul az ASEAN rezilienciájához és a régió stabilitásához; hangsúlyozza, hogy az EU technikai segítségnyújtást és kapacitásépítést biztosít a belső piac létrehozásához; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az EU ASEAN-hoz kinevezett küldöttségvezetőjének kinevezését és az EU ASEAN-hoz dedikált missziójának 2015-ös megnyitását egy olyan fejlemény részeként, amely elismeri az EU és az ASEAN közötti kapcsolat fontosságát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy mivel az Egyesült Királyság az évek során jelentős és értékes szerepet játszott az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok előmozdításában, szükség és lehetőség lesz arra, hogy az ASEAN, valamint az EU és tagállamai a brexit teremtette új helyzetben tevékenyen erősítsék a kapcsolatokat; felhívja az Egyesült Királyságot, hogy továbbra is működjön szorosan együtt az EU és az ASEAN közötti partnerséggel; felhív az EU fokozottabb részvételére a meglévő ASEAN vezette fórumokon; úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kell és intenzívebbé kell tennie az ASEAN tekintetében kifejtett diplomáciai erőfeszítéseit, hogy ezáltal hozzájáruljon a nagyobb stabilitás és biztonság kialakulásához azokon a konfliktus sújtotta területeken, ahol kiújultak a feszültségek, szorosan együttműködve a régióban található partnereivel és érvényesítve a nemzetközi jogot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálja, hogy az Európai Unió későn és visszafogottan reagált az UNCLOS (az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye) döntésére a dél-kínai-tengeri vita kapcsán, és felszólítja az Uniót az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében foglaltak betartásának előmozdítására; megismétli, hogy az EU támogatja a nemzetközi viták békés tárgyalások keretében történő megoldását; ragaszkodik a hajózás szabadságához; felszólítja Kínát, hogy fogadja el a bíróság döntését; ösztönzi a feleket, hogy tűzzék ki célul a viták békés rendezését a nemzetközi jog elvei alapján, az UNCLOS-nak megfelelően; támogatja az ASEAN tagállamainak erőfeszítéseit, amelyeket egy hatékony Dél-kínai-tengeri magatartási kódex (COC) mielőbbi elfogadása érdekében tesznek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálja az olyan fellépéseket, mint a túlzott földterület-követelések, valamint katonai berendezések és lőszerraktárak vitatott területekre történő telepítése, ami a konfliktus militarizálásának veszélyét hordozza; komoly aggodalmát fejezi ki a védelmi kiadások növekedése miatt a régióban és a régió szomszédságában, illetve a konfliktusok egyre inkább katonai síkra terelődése miatt, különösen a Dél-kínai-tengeren és a Kelet-kínai-tengeren; megjegyzi, hogy az EU-nak inkluzív többoldalú mechanizmusok révén továbbra is támogatnia kell a Kína és annak a Dél-kínai-tenger körüli szomszédai közötti békés kapcsolatok kialakulását; támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi, hogy a Dél-kínai-tenger „a béke és az együttműködés tengerévé” váljon; kéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét; ragaszkodik a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem fontosságához, különös tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban megfigyelhető legújabb fejleményekre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | támogatja az EU–ASEAN biztonsági partnerséget, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztását számos leginkább nem hagyományos biztonsági kérdés kapcsán, a regionális képességek megerősítése céljából, különös tekintettel a fokozott párbeszédre és együttműködésre a következő területeken: tengerhajózási biztonság, kalózkodás, szervezett bűnözés elleni küzdelem, továbbá az Europol és az Aseanapol együttműködésének támogatása ezen a területen, terrorelhárítás, kiberbiztonság, klímabiztonság, bizalomépítő intézkedések, megelőző jellegű diplomácia és közvetítés, válságkezelés, katasztrófavédelmi felkészültség és -segély, valamint humanitárius segítségnyújtás; támogatja az EU ARF-hez való nagyobb fokú hozzájárulását és szerepvállalását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a Thaiföldön 2016. szeptember 15–16-án tartott a tengerbiztonsági együttműködésről szóló 3. magas szintű ASEAN–EU párbeszédet, amely az ASEAN és az EU közötti jövőbeli konkrét együttműködéshez azonosított és javasolt területeket a tengerbiztonság és a megelőző jellegű diplomácia területén; várakozással tekint a tengerbiztonsági együttműködésről szóló 4. magas szintű ASEAN–EU párbeszéd elé, amelyre 2017-ben kerül sor a Fülöp-szigeteken; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megismétli, hogy az EU támogatja az ASEAN központi szerepvállalását és fontos szerepét a párbeszéd és az együttműködés előmozdításában a béke, a biztonság, a stabilitás és a jólét megteremtése érdekében az ázsiai–csendes-óceáni régióban, valamint azon túlmutatóan is; felhív az ASEAN-charta 8. fejezetében, valamint a chartához készült 2010. évi jegyzőkönyvben említett, működő és hatékony vitarendezési mechanizmusok létrehozására, amelyek magukban foglalnak jogilag kötelező intézkedéseket és szabályozásokat is; felhívja a figyelmet azokra a pozitív tapasztalatokra, amelyeket az európai kontinensen több mint 40 év alatt gyűjtöttek össze a biztonságra vonatkozó olyan megközelítéssel, amely a politikai-katonai dimenzió mellett ugyanúgy magában foglalja a gazdasági és környezetvédelmi, mint az emberi dimenziót; meggyőződése, hogy ezeknek a tapasztalatoknak hasznát lehet venni az ASEAN által régiója békés fejlesztésére tett erőfeszítései során; hangsúlyozza az EU érdekét abban, hogy elmélyítse kapcsolatait a régióval az összes ASEAN-vezette folyamaton keresztül; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az EU különleges tapasztalatokat szerzett az intézményépítés, az egységes piac, a szabályozások közelítése, a konfliktus- és válságkezelés, a tengerbiztonság, a közvetítés, a humanitárius segítségnyújtás és a katasztrófasegély, valamint a védelmi integrációval kapcsolatos közelmúltbeli előrelépés terén, és hogy az EU sikeres tapasztalatokkal rendelkezik az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos regionális normameghatározás és erős regionális struktúrák terén, továbbá hogy az EU szívesen megosztja ilyen irányú tapasztalatait ott, ahol ez hasznos lehet; felhívja a figyelmet az EU–ASEAN átfogó légiközlekedési megállapodásról (CATA) folytatott tárgyalásokra és a szélesebb konnektivitással kapcsolatos menetrendre; megjegyzi, hogy a 2014–2020-as időszakban az EU által az ASEAN számára biztosított pénzügyi segítségnyújtás felét az ASEAN konnektivitásának támogatására fordítják; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a figyelmet a régió más joghatóságaival való kapcsolatok ápolásának fontosságára a többoldalú tárgyalások szintjén, többek között az ASEAN megfigyelő státuszú tagjaival, Pápua Új-Guineával és Kelet-Timorral, valamint Kínával, Japánnal és Tajvannal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | véleménye szerint geopolitikai szempontból nyomós indokok szólnak a regionális EU–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások újraindításának támogatása mellett, és üdvözli Cecilia Malmströmnek, az EU kereskedelmi biztosának, és az ASEAN gazdasági minisztereinek a közelmúltban lezajlott találkozója következtetéseit, az ezt a tárgykört érintő hatályfelmérés, valamint a régiók közötti megállapodás végső céljának elérése érdekében tett lépések tekintetében; stratégiai szempontból ösztönöz minden arra irányuló erőfeszítést, hogy feltárják a szabadkereskedelmi megállapodások megkötésének lehetőségeit minden ASEAN-országgal; emlékeztet, hogy az ASEAN az EU harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere Európán kívül, míg az EU az ASEAN második legnagyobb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az ASEAN-országokban működő hazai és külföldi székhelyű vállalatoknak a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveit betartva kell fellépniük; sürgeti az ASEAN-államokat a társadalmi, környezeti és munkajogok teljes körű tiszteletben tartása megvalósításának biztosítására; kéri az ILO–egyezmények teljes körű és hatékony végrehajtását, valamint az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartását; felhívja az ASEAN és tagállamai figyelmét az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek hatékony végrehajtására, a megfelelő foglalkoztatásvédelem és a tisztességes munkakörülményekhez való hozzáférés előmozdítására, valamint olyan környezet megteremtésére, amely jobban előmozdítja a szakszervezetek és tevékenységük fejlődését; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy minden rendelkezésükre álló eszközt használjanak fel a fent említetteknek való megfelelés fokozása érdekében; kiemeli továbbá, hogy szükséges biztosítani a kényszer- és kötelező, valamint a gyermekmunka minden formájának felszámolását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az ASEAN-régióban befektető európai vállalatokat arra, hogy feleljenek meg vállalati társadalmi felelősségvállalásuknak, és tartsák be a fogyasztói, a munka-, valamint a környezetvédelmi jogokra vonatkozó európai normákat, továbbá tartsák tiszteletben az őslakos népesség jogait; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő az Ázsia–Európa Civil Fórum (AEPF) és az annak megfelelő uniós civil társadalmi struktúrák közötti intézményesített társadalmi párbeszédet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy az ASEAN saját nyilatkozata szerint az emberekre összpontosít és az embereket állítja a középpontba, továbbá hogy a regionális integrációs folyamatok legitimitása és relevanciája – az EU és az ASEAN esetében egyaránt – azon múlik, hogy a lehető legtöbb érdekelt felet vonják be a folyamatba, és kommunikálják az eredményeket; úgy véli, hogy az emberek – különösen a fiatalok – közötti kapcsolatok igen fontos eszközei a kulturális cserének, és felhív az Erasmus+ program jelentős kibővítésére az ASEAN irányában; hangsúlyozza, hogy az ASEAN-országokban jelentős tartalékai vannak a szakképzésnek, és hangsúlyozza a bizonyos EU-tagállamokban alkalmazott duális képzési rendszer területén folytatandó együttműködés kilátásait; sürgeti továbbá a kulturális diplomáciai tevékenységek fejlesztését a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégiával foglalkozó 2016. júniusi 8-i közlemény, valamint az Európai Parlament ugyanezzel a témakörrel foglalkozó közelmúltbeli jelentése alapján; hangsúlyozza az Ázsia–Európa Alapítvány fontos szerepét, és úgy véli, hogy fokozni kell a működéséhez nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a strukturált kapcsolatok, valamint az együttműködés a régiók és a települések szintjén (testvérvárosok) figyelemre méltó eszközt kínálnak a kölcsönös tapasztalatszerzés élénkebbé tételéhez, továbbá felhívja a figyelmet az olyan konkrét kezdeményezésekre, mint a Polgármesterek Szövetsége vagy az „Under2 MOU” egyetértési megállapodás, amelyeket szükséges aktívan népszerűsíteni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | javasolja, hogy az idén esedékes ASEAN–EU évfordulót az EU kezdeményezéséből egy EU–ASEAN ifjú vezetői csereprogrammal tegyék emlékezetessé, amelyre Szingapúr ASEAN-elnöksége alatt kerülne sor 2018-ban; amennyiben ez sikeres, évente megrendezett fórum létrehozását javasolja, amelyen az EU és az ASEAN fiatal vezetői eszmét cserélhetnek és lehetőségük nyílik a kapcsolatépítésre, a jövőbeli EU–ASEAN-kapcsolatok támogatása érdekében; javasolja továbbá, hogy az ASEAN-partnerekkel együtt vizsgálják meg azon kutatóintézmények vagy tudományos programok kölcsönös finanszírozásának gyakorlati hatályát, amelyek célja az integrációs folyamatok és e folyamatok tapasztalatainak tanulmányozása a megfelelő partnerrégióban; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget, valamint növelni kell a nők társadalmi szerepvállalását és javítani kell a nők és lányok életkörülményeit; felhívja a figyelmet arra, hogy a fentiek következtében az oktatás szerepe kulcsfontosságú, és a társadalom és a gazdaság átalakulásához vezethet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak intenzívebbé kell tennie a szakpolitikai párbeszédeket és az együttműködést az olyan területeken is, mint az alapvető jogok, beleértve az etnikai és vallási kisebbségek jogait, illetve a jogállamisággal és a biztonsággal kapcsolatos közös problémák, a szólásszabadság és az információ szabad áramlásának védelme, valamint a transznacionális bűnözés elleni küzdelem, a korrupció, az adókikerülés, a pénzmosás, az ember- és drogkereskedelem, a terrorizmus elleni küzdelem, a nonproliferáció, a leszerelés, a tengeri biztonság és a kiberbiztonság; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli az emberi jogokról folytatott, első EU–ASEAN szakpolitikai párbeszédet, amelyre 2015 októberében került sor, és várakozással tekint a további hasonló párbeszédek elé; mélységesen aggódik a demokrácia helyzetének romlása és az emberi és kisebbségi jogok megsértései, valamint a folytatódó elnyomás és hátrányos megkülönböztetés miatt a régió egyes országaiban, valamint hogy nem sikerül elegendő teret engedni a menekülteknek és a hontalan személyeknek és a civil társadalomnak, különösen a környezetvédelemmel, a földjogokkal és a munkavállalói jogokkal foglalkozó aktivisták, az emberijog-védők és a médiamunkások esetében; figyelmeztet arra, hogy a kisebbségek marginalizálódásához kapcsolódó problémák megoldásának sikertelensége kihívást jelent az ASEAN fenntarthatóságát és hosszú távú sikerét illetően; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kábítószer-használók elleni megtorló jellegű fellépés magas árat követelt emberi életekben és bírósági eljárás nélküli kivégzésekhez vezetett; hangsúlyozza, hogy az ASEAN országaiban fontos a civil társadalom szerepvállalásának növelése annak biztosításával, hogy a regionális politikák kidolgozásánál érdemi konzultáció folyjon a nem kormányzati szervezetekkel és az alulról építkező mozgalmakkal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aggodalmát fejezi ki a halálbüntetésnek a régióban való eltörlését érintő kedvezőtlen fordulatok miatt, és az ASEAN összes országát felhívja arra, hogy tartózkodjanak a halálbüntetés visszaállításától, és tartsák be nemzetközi kötelezettségvállalásaikat; üdvözli az emberkereskedelem és a kényszermunka elleni küzdelem területén tett erőfeszítéseket, és az összes kormányt az áldozatok védelme, valamint az országhatárokon átnyúló együttműködés további erősítésére hívja fel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja az ASEAN-t megfelelő források biztosítására Emberi Jogi Kormányközi Bizottsága (AICHR) számára; reméli, hogy az Emberi Jogi Kormányközi Bizottság (AICHR) ötéves munkaterve konkrét és ellenőrizhető célokat és intézkedéseket fog tartalmazni, valamint hogy megerősítik mandátumát és így aktívan ellenőrizheti, vizsgálhatja ki, állíthatja bíróság elé és előzheti meg az emberi jogok megsértésének eseteit; ösztönzi az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságát (AICHR), hogy vegye fontolóra és vitassa meg egy kiegészítő ASEAN Emberi Jogi Bíróság létrehozását, amely a világ más régióiban létezőkhöz hasonló vonalak mentén működne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy kutassanak fel minden olyan együttműködési lehetőséget az ASEAN országaival, amelyek hozzájárulnak a demokrácia erősítéséhez; támogatja az EU–ASEAN közötti regionális párbeszéd eszközének emberi jogokkal foglalkozó irodája munkáját, amelynek célja az emberi jogi kérdések és fellépések nyilvánosságra hozatala, és az emberi jogokkal kapcsolatos felvilágosító munka; sürgeti valamennyi ASEAN-tagállamot, hogy ratifikálják az ENSZ emberi jogi egyezményeit és opcionális jegyzőkönyveiket, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) statútumát, és támogassák az átmeneti igazságszolgáltatásra, a megbékélésre és a büntetlenség elleni küzdelemre vonatkozó kezdeményezéseket a régió egészében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy milliós nagyságrendű hontalan személy él az ASEAN tagállamaiban; megjegyzi, hogy a mianmari rohindzsák a legnagyobb hontalan csoport a világon, több mint 1 millió – az UNHCR hontalanokkal kapcsolatos mandátuma alá tartozó – fővel, de nagy létszámú hontalan közösségek találhatók Bruneiben, Vietnamban, a Fülöp-szigeteken, Thaiföldön, Malajziában és másutt is; ösztönzi az ASEAN tagállamait a közös munkára és a jó példák és erőfeszítések megosztására azzal a céllal, hogy a teljes régióban megszüntethető legyen a hontalanság; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri az EU jelentőségét az ASEAN országai által eddig elért fejlődésben, és felszólítja az Uniót, hogy mindig tartsa fenn a párbeszédet annak érdekében, hogy támogassa a térséget a demokratizálódás, a fejlődés és az integráció folyamatában; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggasztja, hogy az éghajlatváltozás jelentős hatással lesz az ASEAN-ra; emlékeztet arra, hogy az ASEAN továbbra is az éghajlatváltozásnak leginkább kiszolgáltatott régiók egyike; sürgeti, hogy az ASEAN tagállamai gyorsítsák fel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságok felé való elmozdulást és gyors ütemben csökkentsék az erdőirtást, hatékonyan fékezzék meg az erdőtüzeket és fogadjanak el környezetbarátabb technológiákat a közlekedés és az építmények tekintetében; üdvözli az EU kezdeményezését egy új, célzott EU–ASEAN fenntartható fejlesztési párbeszédre; ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy az EU a régió néhány országában támogatást adott a fel nem robbant robbanótestektől való mentesítéshez; sürgeti az EU–ASEAN együttműködést a fenntartható turizmus, az élelmiszer-biztonság, valamint a biológiai sokféleség – különösen a korallzátonyok és a mangroveerdők – védelme érdekében, valamint a régiót érintő túlhalászat hatékony kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy az ASEAN-országok számára támogatást kell nyújtani a biológiai sokféleség védelmének és fenntartható használatának továbbfejlesztéséhez és az erdei ökoszisztémák szisztematikus rehabilitációjához; sürgeti az ASEAN tagállamait, hogy fokozzák a természeti katasztrófák elhárítására szolgáló gyorsreagálási képességük fejlesztésére irányuló erőfeszítéseiket az ASEAN katasztrófavédelemről és vészhelyzeti reagálásról szóló megállapodásával (AADMER) összhangban; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tekintsék kellő prioritásként a minél gyakoribb politikai kapcsolatokat, nevezetesen miniszteri szinten, továbbá maradéktalanul éljenek az ASEAN–EU párbeszéd koordinálásáért felelős ASEAN-tagállam, valamint az ASEAN elnöksége nyújtotta lehetőségekkel; emlékeztet egy régióközi EU–ASEAN parlamenti közgyűlés iránti kéréseire, és sürgeti a parlamentáris közdiplomáciai tevékenység fokozását különböző szakpolitikai területeken; hangsúlyozza, hogy rendszeres és strukturált kapcsolatokon keresztül addig is erősíteni kell az együttműködést az ASEAN Parlamentközi Közgyűlésével (AIPA); felhívja az EU intézményeit és tagállamait, hogy használják ki a regionális kérdésekkel kapcsolatos intenzív eszmecsere lehetőségét is, amelyet az évenként megrendezett Shangri-La párbeszédfórum nyújt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ASEAN Parlamentközi Közgyűlésének, az ASEAN Titkárságának és az ASEAN-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  HL C 85., 1980.4.8., 83. o.

(2)  HL L 154., 2012.6.15., 1. o.

(3)  HL C 482., 2016.12.23., 75. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0276.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0468.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0467.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0262.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0263.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0351.

(10)  HL C 353., 2016.9.27., 52. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0506.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0316.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0348.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0274.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0413.

(16)  HL C 265., 2017.8.11., 144. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0380.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0343.

(19)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0465.

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0002.

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0269.

(22)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0349.

(23)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0088.

(24)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0350.

---

2017. október 4., szerda

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Végrehajtási jogi aktussal szembeni kifogás: az endokrin károsító tulajdonság meghatározását szolgáló tudományos kritériumok megállapítása

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonság meghatározását szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetéről (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonság meghatározását szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetére (D048947/06 (a továbbiakban: rendelettervezet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonság meghatározását szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetére (D048947/06 (a továbbiakban: rendelettervezet),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen 4. cikkének (1) bekezdésére, 78. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, II. mellékletének 3.6.5. pontja második bekezdésére és 3.8.2. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen 4. cikkének (1) bekezdésére, 78. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, II. mellékletének 3.6.5. pontja második bekezdésére és 3.8.2. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletére (2), különösen annak 71. és 72. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletére (2), különösen annak 71. és 72. pontjára,

| — | tekintettel a hormonháztartást zavaró anyagokról: az Európai Unió Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletét követő helyzetről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hormonháztartást zavaró anyagokról: az Európai Unió Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletét követő helyzetről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak az endokrin károsító anyagokról, valamint az azonosításukat szolgáló tudományos kritériumokat a növényvédő szerekre és a biocid termékekre vonatkozó uniós szabályozás keretében meghatározó bizottsági jogiaktus-tervezetekről szóló, 2016. június 15-i közleményére (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az endokrin károsító anyagokról, valamint az azonosításukat szolgáló tudományos kritériumokat a növényvédő szerekre és a biocid termékekre vonatkozó uniós szabályozás keretében meghatározó bizottsági jogiaktus-tervezetekről szóló, 2016. június 15-i közleményére (COM(2016)0350),

| — | tekintettel a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2017. február 28-i, brüsszeli üléséről szóló összefoglaló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2017. február 28-i, brüsszeli üléséről szóló összefoglaló jelentésre,

| — | tekintettel a közegészség endokrin rendszert károsító tényezőkkel szembeni védelméről szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közegészség endokrin rendszert károsító tényezőkkel szembeni védelméről szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (5) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (5) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre és (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre és (4) bekezdésének c) pontjára,

| A. | mivel a 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.8.2. pontja alapján hatóanyag csak abban az esetben hagyható jóvá, ha nem tekinthető a célszervezetektől eltérő szervezetekre nézve esetleg hormonrendszert károsító tulajdonságú anyagnak, kivéve, ha a hatóanyagnak való expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett a célszervezetektől eltérő szervezetekre nézve elhanyagolható (környezetvédelmi kizárási kritérium); |
| --- | --- |

A.

mivel a 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.8.2. pontja alapján hatóanyag csak abban az esetben hagyható jóvá, ha nem tekinthető a célszervezetektől eltérő szervezetekre nézve esetleg hormonrendszert károsító tulajdonságú anyagnak, kivéve, ha a hatóanyagnak való expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett a célszervezetektől eltérő szervezetekre nézve elhanyagolható (környezetvédelmi kizárási kritérium);

| B. | mivel az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete 3.6.5. pontja második bekezdése alapján a Bizottságnak 2013. december 14-ig intézkedéstervezetet kell benyújtania az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására irányuló, konkrét tudományos kritériumokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

B.

mivel az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete 3.6.5. pontja második bekezdése alapján a Bizottságnak 2013. december 14-ig intézkedéstervezetet kell benyújtania az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására irányuló, konkrét tudományos kritériumokra vonatkozóan,

| C. | mivel a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2017. július 4-én kedvező véleményt adott ki a rendelet tervezetéről, amely véleményről tartott szavazás során három tag ellene szavazott, három pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

C.

mivel a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2017. július 4-én kedvező véleményt adott ki a rendelet tervezetéről, amely véleményről tartott szavazás során három tag ellene szavazott, három pedig tartózkodott;

| D. | mivel a rendelettervezet utolsó bekezdése kimondja, hogy „ha a vizsgálat tárgyát képező hatóanyag kívánt biocid hatásmódja a gerincesektől eltérő célszervezetek endokrin rendszerükön keresztül történő visszaszorítása, a kívánt hatásmódnak az azonos rendszertani kategóriába tartozó szervezetekre gyakorolt hatása nem vehető figyelembe az anyag nem célszervezetekre nézve endokrin károsító tulajdonságú anyagként történő azonosítása során”; |
| --- | --- |

D.

mivel a rendelettervezet utolsó bekezdése kimondja, hogy „ha a vizsgálat tárgyát képező hatóanyag kívánt biocid hatásmódja a gerincesektől eltérő célszervezetek endokrin rendszerükön keresztül történő visszaszorítása, a kívánt hatásmódnak az azonos rendszertani kategóriába tartozó szervezetekre gyakorolt hatása nem vehető figyelembe az anyag nem célszervezetekre nézve endokrin károsító tulajdonságú anyagként történő azonosítása során”;

| E. | mivel a Törvényszék a T-521/14. sz. ügyben hozott ítéletében megállapította, hogy „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique” (6) (71. pont); |
| --- | --- |

E.

mivel a Törvényszék a T-521/14. sz. ügyben hozott ítéletében megállapította, hogy „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique” (6) (71. pont);

| F. | mivel valamely endokrin hatásmechanizmusú anyag kizárása a nem célszervezetekre nézve endokrin károsító anyagként való azonosításból nem tudományos; |
| --- | --- |

F.

mivel valamely endokrin hatásmechanizmusú anyag kizárása a nem célszervezetekre nézve endokrin károsító anyagként való azonosításból nem tudományos;

| G. | mivel a rendelettervezet nem tekinthető az endokrin rendszerre vonatkozó, objektív tudományos adatokra alapozottnak, ahogyan azt a Bíróság megköveteli; mivel a Bizottság ezzel túllépi végrehajtási hatáskörét; |
| --- | --- |

G.

mivel a rendelettervezet nem tekinthető az endokrin rendszerre vonatkozó, objektív tudományos adatokra alapozottnak, ahogyan azt a Bíróság megköveteli; mivel a Bizottság ezzel túllépi végrehajtási hatáskörét;

| H. | mivel az említett utolsó bekezdés valódi szándékát pontosan megmagyarázza a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2017. február 28-i, brüsszeli üléséről készült összefoglaló jelentés, amely kimondja, hogy „ezen túlmenően a kívánt endokrin hatásmódú hatóanyagokra (az alábbiakban »növekedés-szabályozók«) vonatkozó rendelkezés logikai alapját elmagyarázták. [...] A növekedés-szabályozókra vonatkozó rendelkezés lehetővé teszi, hogy a kizárási kritériumot a kívánt endokrin hatásmódú hatóanyagokra nem fogják alkalmazni [...]”; |
| --- | --- |

H.

mivel az említett utolsó bekezdés valódi szándékát pontosan megmagyarázza a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2017. február 28-i, brüsszeli üléséről készült összefoglaló jelentés, amely kimondja, hogy „ezen túlmenően a kívánt endokrin hatásmódú hatóanyagokra (az alábbiakban »növekedés-szabályozók«) vonatkozó rendelkezés logikai alapját elmagyarázták. [...] A növekedés-szabályozókra vonatkozó rendelkezés lehetővé teszi, hogy a kizárási kritériumot a kívánt endokrin hatásmódú hatóanyagokra nem fogják alkalmazni [...]”;

| I. | mivel az említett utolsó bekezdés ténylegesen létrehozza az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.8.2. pontjában rögzített kizárási kritériumtól való eltérést; |
| --- | --- |

I.

mivel az említett utolsó bekezdés ténylegesen létrehozza az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.8.2. pontjában rögzített kizárási kritériumtól való eltérést;

| J. | mivel az 1107/2009/EK rendelet (6)–(10) preambulumbekezdése és 1. cikkének (3) bekezdése alapján nyilvánvaló, hogy a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozó szabályok megállapítása összetett problémájával foglalkozó jogalkotónak meg kell találnia a különböző és potenciálisan egymásnak ellentmondó célok – nevezetesen egyrészről a mezőgazdasági termelés és a belső piac, másrészről pedig az egészség és a környezet védelme – közötti kényes egyensúlyt; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1107/2009/EK rendelet (6)–(10) preambulumbekezdése és 1. cikkének (3) bekezdése alapján nyilvánvaló, hogy a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozó szabályok megállapítása összetett problémájával foglalkozó jogalkotónak meg kell találnia a különböző és potenciálisan egymásnak ellentmondó célok – nevezetesen egyrészről a mezőgazdasági termelés és a belső piac, másrészről pedig az egészség és a környezet védelme – közötti kényes egyensúlyt;

| K. | mivel a Törvényszék a fent hivatkozott ítéletben az alábbiakat állapította meg: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience” (7) (72. pont); |
| --- | --- |

K.

mivel a Törvényszék a fent hivatkozott ítéletben az alábbiakat állapította meg: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience” (7) (72. pont);

| L. | mivel a Parlament ezt megismételte 2016. június 8-i állásfoglalásában, amely hangsúlyozza, hogy „a Törvényszék ítélete szerint a tudományos kritériumok meghatározását kizárólag objektív módon, az endokrin rendszerre vonatkozó tudományos adatok alapján, minden más megfontolástól, és különösen a gazdasági megfontolásoktól függetlenül kell végezni, és hogy a Bizottságnak nincs joga az [Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ)] 290. cikke értelmében ráruházott hatáskörök alkalmazása révén megváltoztatni egy alap-jogiaktusban lefektetett szabályozási egyensúlyt”; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament ezt megismételte 2016. június 8-i állásfoglalásában, amely hangsúlyozza, hogy „a Törvényszék ítélete szerint a tudományos kritériumok meghatározását kizárólag objektív módon, az endokrin rendszerre vonatkozó tudományos adatok alapján, minden más megfontolástól, és különösen a gazdasági megfontolásoktól függetlenül kell végezni, és hogy a Bizottságnak nincs joga az [Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ)] 290. cikke értelmében ráruházott hatáskörök alkalmazása révén megváltoztatni egy alap-jogiaktusban lefektetett szabályozási egyensúlyt”;

| M. | mivel az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással hozott végrehajtási jogi aktus összefüggésében ugyanezek a hatásköri korlátozások vonatkoznak a Bizottságra; |
| --- | --- |

M.

mivel az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással hozott végrehajtási jogi aktus összefüggésében ugyanezek a hatásköri korlátozások vonatkoznak a Bizottságra;

| N. | mivel a Bizottság 2016. június 15-i közleménye szerint „A Bizottság előtt álló feladat most azon kritériumok megállapítása, amelyek segítségével meghatározható, hogy a növényvédő szerek és a biocid termékek tekintetében mi számít endokrin károsító anyagnak és mi nem – nem pedig annak eldöntése, hogy miként kell szabályozni ezeket az anyagokat. A jogalkotó a növényvédő szerekre vonatkozó 2009. évi és a biocid termékekről szóló 2012. évi jogszabályokban már megállapította a szabályozási következményeket”; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság 2016. június 15-i közleménye szerint „A Bizottság előtt álló feladat most azon kritériumok megállapítása, amelyek segítségével meghatározható, hogy a növényvédő szerek és a biocid termékek tekintetében mi számít endokrin károsító anyagnak és mi nem – nem pedig annak eldöntése, hogy miként kell szabályozni ezeket az anyagokat. A jogalkotó a növényvédő szerekre vonatkozó 2009. évi és a biocid termékekről szóló 2012. évi jogszabályokban már megállapította a szabályozási következményeket”;

| O. | az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.8.2. pontjában rögzített kizárási kritérium alapvető eleme a rendeletnek; |
| --- | --- |

O.

az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.8.2. pontjában rögzített kizárási kritérium alapvető eleme a rendeletnek;

| P. | mivel a régóta fennálló ítélkezési gyakorlat szerint az adott ügyben alapvetőnek számító szabályozási elemek elfogadása az uniós jogalkotó számára van fenntartva, és nem ruházható a Bizottságra; |
| --- | --- |

P.

mivel a régóta fennálló ítélkezési gyakorlat szerint az adott ügyben alapvetőnek számító szabályozási elemek elfogadása az uniós jogalkotó számára van fenntartva, és nem ruházható a Bizottságra;

| Q. | mivel a Bizottság átlépte végrehajtási hatáskörét, amikor az 1107/2009/EK rendelet alapvető szabályozási elemét módosította, ellentétben a T-521/14. sz. ügyben tartott törvényszéki meghallgatáson elismert hatásköri korlátaival, a 2016. június 15-i közleményben tett kijelentéseivel és ellentétben a jogállamiság uniós alapelvével; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Bizottság átlépte végrehajtási hatáskörét, amikor az 1107/2009/EK rendelet alapvető szabályozási elemét módosította, ellentétben a T-521/14. sz. ügyben tartott törvényszéki meghallgatáson elismert hatásköri korlátaival, a 2016. június 15-i közleményben tett kijelentéseivel és ellentétben a jogállamiság uniós alapelvével;

| R. | mivel még akkor is, ha a tudományos és technikai ismeretek fejlődése megfelelő alapot nyújt a kívánt endokrin hatásmódú anyagok jóváhagyási feltételeire vonatkozó eltérés bevezetésére, ilyen eltérést csak az 1107/2009/EK rendelet módosítására irányuló, az EUMSZ 294. cikke szerinti jogalkotási eljárással lehet bevezetni; |
| --- | --- |

R.

mivel még akkor is, ha a tudományos és technikai ismeretek fejlődése megfelelő alapot nyújt a kívánt endokrin hatásmódú anyagok jóváhagyási feltételeire vonatkozó eltérés bevezetésére, ilyen eltérést csak az 1107/2009/EK rendelet módosítására irányuló, az EUMSZ 294. cikke szerinti jogalkotási eljárással lehet bevezetni;

| 1. | ellenzi a bizottsági rendelet tervezetének elfogadását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy e bizottsági rendelet tervezete túllépi a 1107/2009/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a rendelettervezetet, és késedelem nélkül nyújtson be új tervezetet a bizottságnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy az utolsó bekezdés törlésével változtassa meg a rendelettervezetet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(2)  A Bíróság 2015. december 16-i ítélete, Svédország kontra Bizottság, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0270.

(4)  HL C 36., 2016.1.29., 85. o.

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(6)  Tekintettel arra, hogy a T-521/14. sz. ügyben született ítélet csak francia és svéd nyelven áll rendelkezésre, a szöveg magyar változatát a Parlament fordítószolgálata készítette: „az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok meghatározása csak objektív módon történhet, az adott rendszerre vonatkozó tudományos adatok fényében, minden egyéb – különösen gazdasági – megfontolástól függetlenül”.

(7)  Tekintettel arra, hogy a T-521/14. sz. ügyben született ítélet csak francia és svéd nyelven áll rendelkezésre, a szöveg magyar változatát a Parlament fordítószolgálata készítette: „Ebben az összefüggésben fontos kiemelni, hogy az 528/2012/EU rendelet elfogadásával a jogalkotó mérlegelte a belső piac javításának célját és az emberi egészség, az állatok egészsége és a környezet védelmének célját, amelyet a Bizottságnak tiszteletben kell tartania, és amelyet a Bizottság nem kérdőjelezhet meg [...]. A jogalkotótól kapott felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság ezt az egyensúlyt nem kérdőjelezheti meg, és ezt a tényt az intézmény a meghallgatás során alapvetően elismerte”.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

A géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójabab

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D051972), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D051972),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. március 1-jén elfogadott és 2017. április 6-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. március 1-jén elfogadott és 2017. április 6-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. december 10-én a Bayer Crop Science LP és az M.S. Technologies LLC az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. december 10-én a Bayer Crop Science LP és az M.S. Technologies LLC az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. március 1-jén az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. április 6-án tettek közzé (5); |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. március 1-jén az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. április 6-án tettek közzé (5);

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel az FG72 × A5547-127 szójababot azzal a céllal fejlesztették ki, hogy toleranciát alakítsanak ki az izoxaflutol- (5-ciklopropil-izoxazol-4-il 2-mezil-4-trifluorometilfenil keton), a glifozát- (N-(foszfonometil)-glicin) és a glufozinát-ammóniumalapú (1-foszfinotricin) gyomirtókra; mivel az említett gyomirtó szerekkel szembeni tolerancia a HPPD W336 (4-hidroxil fenil-piruvát-dioxigenáz), a 2mEPSPS (5-enolpiruvil-sikimát-3-foszfát-szintetáz) és a PAT (foszfinotricin-acetiltranszferáz) proteinek expressziójával érhető el; |
| --- | --- |

D.

mivel az FG72 × A5547-127 szójababot azzal a céllal fejlesztették ki, hogy toleranciát alakítsanak ki az izoxaflutol- (5-ciklopropil-izoxazol-4-il 2-mezil-4-trifluorometilfenil keton), a glifozát- (N-(foszfonometil)-glicin) és a glufozinát-ammóniumalapú (1-foszfinotricin) gyomirtókra; mivel az említett gyomirtó szerekkel szembeni tolerancia a HPPD W336 (4-hidroxil fenil-piruvát-dioxigenáz), a 2mEPSPS (5-enolpiruvil-sikimát-3-foszfát-szintetáz) és a PAT (foszfinotricin-acetiltranszferáz) proteinek expressziójával érhető el;

| E. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek (6); mivel a legtöbb kritikus megjegyzés tartalmazza azt a megállapítást, hogy a 90 napos szubkrónikustoxicitás-vizsgálat híján nem lehet következtetést levonni a szóban forgó GMO emberi élelmiszerben és állati takarmányban való felhasználásával járó kockázatokról, hogy nem elégségesek az összetételről, a fenotípusos értékelésről és a toxikológiáról szóló információk, hogy a GMO és a hagyományos szójabab egyenértékűségét, illetve ennek alapján az élelmiszer- és takarmánybiztonságot illető megállapítások túlságosan koraiak, valamint hogy a szóban forgó GMO-t nem tesztelték a biztonságosságot kellően alátámasztó tudományos alapossággal; |
| --- | --- |

E.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek (6); mivel a legtöbb kritikus megjegyzés tartalmazza azt a megállapítást, hogy a 90 napos szubkrónikustoxicitás-vizsgálat híján nem lehet következtetést levonni a szóban forgó GMO emberi élelmiszerben és állati takarmányban való felhasználásával járó kockázatokról, hogy nem elégségesek az összetételről, a fenotípusos értékelésről és a toxikológiáról szóló információk, hogy a GMO és a hagyományos szójabab egyenértékűségét, illetve ennek alapján az élelmiszer- és takarmánybiztonságot illető megállapítások túlságosan koraiak, valamint hogy a szóban forgó GMO-t nem tesztelték a biztonságosságot kellően alátámasztó tudományos alapossággal;

| F. | mivel egy független tanulmány azzal a következtetéssel zárul, hogy „az EFSA által végzett kockázatelemzés jelenlegi formájában nem elfogadható, mert nem azonosítja a hiányos ismereteket és a bizonytalanságokat, és nem értékeli a toxicitást vagy az immunrendszerre és a szaporítószervekre gyakorolt hatást (7); |
| --- | --- |

F.

mivel egy független tanulmány azzal a következtetéssel zárul, hogy „az EFSA által végzett kockázatelemzés jelenlegi formájában nem elfogadható, mert nem azonosítja a hiányos ismereteket és a bizonytalanságokat, és nem értékeli a toxicitást vagy az immunrendszerre és a szaporítószervekre gyakorolt hatást (7);

| G. | mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glizofát rákkeltő hatásával kapcsolatosan; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glizofát valószínűleg nem rákkeltő, az Európai Vegyianyag-ügynökség pedig 2017 márciusában megállapította, hogy nincs szükség az anyag osztályozására; mivel a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége ezzel ellenkezőleg az emberre valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette a glizofátot; |
| --- | --- |

G.

mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glizofát rákkeltő hatásával kapcsolatosan; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glizofát valószínűleg nem rákkeltő, az Európai Vegyianyag-ügynökség pedig 2017 márciusában megállapította, hogy nincs szükség az anyag osztályozására; mivel a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége ezzel ellenkezőleg az emberre valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette a glizofátot;

| H. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (9); |
| --- | --- |

H.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (9);

| I. | mivel az izoxaflutol az emberre valószínűleg rákkeltő hatású (10), bizonyos vízi szervezetekre és a nem célzott növényekre toxikus hatású, illetve az anyag, annak bomlástermékei és metabolitjai könnyen szennyezhetik a vizeket; mivel ezen aggályok miatt az anyag használatát korlátozták (11); |
| --- | --- |

I.

mivel az izoxaflutol az emberre valószínűleg rákkeltő hatású (10), bizonyos vízi szervezetekre és a nem célzott növényekre toxikus hatású, illetve az anyag, annak bomlástermékei és metabolitjai könnyen szennyezhetik a vizeket; mivel ezen aggályok miatt az anyag használatát korlátozták (11);

| J. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (12); |
| --- | --- |

J.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (12);

| K. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványokat az EFSA nem értékelte; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy az izoxaflutollal, glifozáttal és glufozináttal permetezett, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban; |
| --- | --- |

K.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványokat az EFSA nem értékelte; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy az izoxaflutollal, glifozáttal és glufozináttal permetezett, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban;

| L. | mivel a több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak köszönhető, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; mivel tudományos kiadványokban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint 20 különböző változatát dokumentálták (13); mivel a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg; |
| --- | --- |

L.

mivel a több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak köszönhető, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; mivel tudományos kiadványokban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint 20 különböző változatát dokumentálták (13); mivel a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg;

| M. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,43 %-át képviselő 10 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 3 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,43 %-át képviselő 10 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 3 pedig tartózkodott;

| N. | mivel a Fellebbviteli Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazása során ismét nem született vélemény; mivel csak az uniós lakosság 38,69 %-át képviselő 11 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

N.

mivel a Fellebbviteli Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazása során ismét nem született vélemény; mivel csak az uniós lakosság 38,69 %-át képviselő 11 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott;

| O. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (14); |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (14);

| P. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (15), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (15), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| Q. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növényt a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen olyan gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növényt, amelyet több gyomirtó szerrel szemben is ellenállóvá tettek, mint az FG72 × A5547-127 szójabab esetében, a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak sajátos kumulatív hatásainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy írja elő a többszörös genetikai eseményekkel, például az FG72 × A5547-127 szójababbal kapcsolatos egészségügyi kockázatok sokkal mélyrehatóbb vizsgálatát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az egészségre gyakorolt kockázatok értékelésére, a toxikológiára, valamint a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre irányuló olyan stratégiákat, amelyek a teljes élelmiszer- és takarmányláncot célozzák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú importra szánják; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482, 2016.12.23., 110. o.), |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482, 2016.12.23., 110. o.),

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390),

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215), |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214), |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214),

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről ((Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341), |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről ((Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341),

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(9)  A Bizottság (EU) 2015/404 végrehajtási rendelete (2015. március 11.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a beflubutamid, a kaptán, a dimetoát, a dimetomorf, az etoprofosz, a fipronil, a folpet, a formetanát, a glufoszinát, a metiokarb, a metribuzin, a foszmet, a pirimifosz-metil és a propamokarb hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 67., 2015.3.12., 6. o.).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, 27. o. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

(16)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

A géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójabab

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D051971), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D051971),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. február 17-én elfogadott és 2017. március 21-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. február 17-én elfogadott és 2017. március 21-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. február 16-án a Dow Agrosciences LLC és az MS Technologies LLC az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. február 16-án a Dow Agrosciences LLC és az MS Technologies LLC az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. február 17-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. március 21-én tettek közzé (5); |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. február 17-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. március 21-én tettek közzé (5);

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek (6); mivel a legkritikusabb észrevételek magukban foglalják többek között azt a megállapítást, hogy „a jelenlegi kérelem és a bemutatott kockázatértékelési adatok nem nyújtanak elég információt ahhoz, hogy egyértelműen kizárható legyen az állati és emberi egészséget érintő káros hatás megléte” (7), a „fenotípusos értékelésről, az összetételről és a toxikológiáról szóló információ nem elegendő” (8) és az illetékes hatóság „további elemzést tart szükségesnek a glifozát, a 2,4-D, a glufoszinát és bomlástermékeik élelmiszer-termeléshez és takarmányozáshoz szánt vetőmagokban és takarmánynövényekben való koncentrációjának értékelésére az emberi és állati egészségre gyakorolt esetleges káros hatások kizárására” (9); |
| --- | --- |

D.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek (6); mivel a legkritikusabb észrevételek magukban foglalják többek között azt a megállapítást, hogy „a jelenlegi kérelem és a bemutatott kockázatértékelési adatok nem nyújtanak elég információt ahhoz, hogy egyértelműen kizárható legyen az állati és emberi egészséget érintő káros hatás megléte” (7), a „fenotípusos értékelésről, az összetételről és a toxikológiáról szóló információ nem elegendő” (8) és az illetékes hatóság „további elemzést tart szükségesnek a glifozát, a 2,4-D, a glufoszinát és bomlástermékeik élelmiszer-termeléshez és takarmányozáshoz szánt vetőmagokban és takarmánynövényekben való koncentrációjának értékelésére az emberi és állati egészségre gyakorolt esetleges káros hatások kizárására” (9);

| E. | mivel egy független tanulmány azzal a következtetéssel zárul, hogy „az EFSA által végzett kockázatelemzés jelenlegi formájában nem elfogadható, mert nem azonosítja azokat a pontokat, amelyekről semmilyen vagy csak bizonytalan információkkal rendelkezünk, és nem értékeli a toxicitást, az immunrendszerre és a szaporítószervekre gyakorolt hatást”; mivel ugyanez a tanulmány megállapítja, hogy „a nyomonkövetési tervet el kell utasítani, mert nem fog lényeges adatokat elérhetővé tenni” (10); |
| --- | --- |

E.

mivel egy független tanulmány azzal a következtetéssel zárul, hogy „az EFSA által végzett kockázatelemzés jelenlegi formájában nem elfogadható, mert nem azonosítja azokat a pontokat, amelyekről semmilyen vagy csak bizonytalan információkkal rendelkezünk, és nem értékeli a toxicitást, az immunrendszerre és a szaporítószervekre gyakorolt hatást”; mivel ugyanez a tanulmány megállapítja, hogy „a nyomonkövetési tervet el kell utasítani, mert nem fog lényeges adatokat elérhetővé tenni” (10);

| F. | mivel a DAS-44406-6 szójabab 5-enolpiruvil-sikimát-3-foszfát-szintetázt (2mEPSPS) expresszál, amely ellenállást biztosít a glifozátalapú gyomirtó szerekkel szemben, továbbá ariloxialkanoát-dioxigenáz-12 (AAD-12) fehérjét, amely ellenállást biztosít a 2,4-diklórfenoxi-ecetsavval (2,4-D) és az egyéb hasonló fenoxialapú gyomirtó szerekkel szemben, illetve foszfinotricin-acetiltranszferázt (PAT), amely ellenállást biztosít a glufoszinát-ammóniumalapú gyomirtó szerekkel szemben; |
| --- | --- |

F.

mivel a DAS-44406-6 szójabab 5-enolpiruvil-sikimát-3-foszfát-szintetázt (2mEPSPS) expresszál, amely ellenállást biztosít a glifozátalapú gyomirtó szerekkel szemben, továbbá ariloxialkanoát-dioxigenáz-12 (AAD-12) fehérjét, amely ellenállást biztosít a 2,4-diklórfenoxi-ecetsavval (2,4-D) és az egyéb hasonló fenoxialapú gyomirtó szerekkel szemben, illetve foszfinotricin-acetiltranszferázt (PAT), amely ellenállást biztosít a glufoszinát-ammóniumalapú gyomirtó szerekkel szemben;

| G. | mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is nagy a bizonytalanság a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége (IARC) a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette; |
| --- | --- |

G.

mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is nagy a bizonytalanság a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége (IARC) a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette;

| H. | mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődését veszélyeztető, a születési rendellenességek előfordulásának és az endokrin rendszert zavaró kockázatai tekintetében (11); mivel a 2,4-D hatóanyag jóváhagyását 2015-ben meghosszabbították, a potenciális endokrin hatásra vonatkozó adatokat a kérelmező továbbra sem nyújtotta be (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődését veszélyeztető, a születési rendellenességek előfordulásának és az endokrin rendszert zavaró kockázatai tekintetében (11); mivel a 2,4-D hatóanyag jóváhagyását 2015-ben meghosszabbították, a potenciális endokrin hatásra vonatkozó adatokat a kérelmező továbbra sem nyújtotta be (12);

| I. | mivel a glufoszinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufoszinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (14); |
| --- | --- |

I.

mivel a glufoszinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufoszinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (14);

| J. | mivel számos szakértő adott hangot aggályának a 2,4-D egyik bomlástermékével, a 2,4-diklórfenollal kapcsolatban, amely jelen lehet importált DAS-44406-6 szójababon; mivel a 2,4-diklórfenol ismert reprodukciós toxicitású endokrin károsító anyag; |
| --- | --- |

J.

mivel számos szakértő adott hangot aggályának a 2,4-D egyik bomlástermékével, a 2,4-diklórfenollal kapcsolatban, amely jelen lehet importált DAS-44406-6 szójababon; mivel a 2,4-diklórfenol ismert reprodukciós toxicitású endokrin károsító anyag;

| K. | mivel a 2,4-diklórfenol – a 2,4-D közvetlen bomlásterméke – toxicitása magasabb lehet, mint magáé a gyomirtó szeré; mivel a 2,4-diklórfenolt az IARC 2B karcinogéntípusúnak minősítette, és felvette az endokrin károsító anyagokkal kapcsolatos uniós stratégián belül felülvizsgálatra szoruló vegyi anyagok jegyzékére (15); |
| --- | --- |

K.

mivel a 2,4-diklórfenol – a 2,4-D közvetlen bomlásterméke – toxicitása magasabb lehet, mint magáé a gyomirtó szeré; mivel a 2,4-diklórfenolt az IARC 2B karcinogéntípusúnak minősítette, és felvette az endokrin károsító anyagokkal kapcsolatos uniós stratégián belül felülvizsgálatra szoruló vegyi anyagok jegyzékére (15);

| L. | mivel olajokban és zsírokban könnyen oldódik, a 2,4-diklórfenol a szójabab feldolgozása során várhatóan felgyülemlik a szójaolajban; mivel az emberek által legtöbbet fogyasztott szójatermék a szójaolaj, amely több egyéb termék mellett, néhány anyatej-helyettesítő tápszerben is megtalálható (16); |
| --- | --- |

L.

mivel olajokban és zsírokban könnyen oldódik, a 2,4-diklórfenol a szójabab feldolgozása során várhatóan felgyülemlik a szójaolajban; mivel az emberek által legtöbbet fogyasztott szójatermék a szójaolaj, amely több egyéb termék mellett, néhány anyatej-helyettesítő tápszerben is megtalálható (16);

| M. | mivel egy adott termékben nagyobb lehet a 2,4-diklórfenol mennyisége, mint a 2,4-D maradék mennyisége; mivel a 2,4-diklórfenol tekintetében nem létezik uniós maradékanyag-határérték (MRL); |
| --- | --- |

M.

mivel egy adott termékben nagyobb lehet a 2,4-diklórfenol mennyisége, mint a 2,4-D maradék mennyisége; mivel a 2,4-diklórfenol tekintetében nem létezik uniós maradékanyag-határérték (MRL);

| N. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy a 2,4-D-vel, glifozáttal és glufoszináttal permetezett, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban; |
| --- | --- |

N.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy a 2,4-D-vel, glifozáttal és glufoszináttal permetezett, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban;

| O. | mivel a több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak köszönhető, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; mivel tudományos kiadványokban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint húsz különböző változatát dokumentálták (17); mivel a glufoszináttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg; |
| --- | --- |

O.

mivel a több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak köszönhető, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; mivel tudományos kiadványokban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint húsz különböző változatát dokumentálták (17); mivel a glufoszináttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg;

| P. | mivel a DAS-44406-6 szójabab Unióba történő behozatala kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése a harmadik országokban fokozódik, és ezzel párhuzamosan a 2,4-D és a glufoszináttartalmú gyomirtó szerek használata is növekedik; mivel DAS-44406-6 szójababot jelenleg Argentínában, Brazíliában, az USA-ban és Kanadában termesztenek; |
| --- | --- |

P.

mivel a DAS-44406-6 szójabab Unióba történő behozatala kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése a harmadik országokban fokozódik, és ezzel párhuzamosan a 2,4-D és a glufoszináttartalmú gyomirtó szerek használata is növekedik; mivel DAS-44406-6 szójababot jelenleg Argentínában, Brazíliában, az USA-ban és Kanadában termesztenek;

| Q. | mivel az Unió elkötelezte magát a fenntartható fejlesztési célok mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél) (18); mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (19); |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió elkötelezte magát a fenntartható fejlesztési célok mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél) (18); mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (19);

| R. | mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén (20), annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát (21); |
| --- | --- |

R.

mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén (20), annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát (21);

| S. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,43 %-át képviselő 10 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 3 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

S.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. július 17-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,43 %-át képviselő 10 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 3 pedig tartózkodott;

| T. | mivel a Fellebbviteli Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazása során ismét nem született vélemény; mivel csak az uniós lakosság 38,78 %-át képviselő 12 tagállam szavazott mellette, míg 14 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

T.

mivel a Fellebbviteli Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazása során ismét nem született vélemény; mivel csak az uniós lakosság 38,78 %-át képviselő 12 tagállam szavazott mellette, míg 14 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott;

| U. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (22); |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (22);

| V. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (23), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

V.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (23), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| W. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

W.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (24) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növényt a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen olyan gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növényt, amelyet több gyomirtó szerrel szemben is ellenállóvá tettek, mint a DAS-44406-6 szójabab esetében, a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványai sajátos kumulatív hatásainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az egészségre gyakorolt kockázatok értékelésére, a toxikológiára, valamint a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre irányuló olyan stratégiákat, amelyek a teljes élelmiszer- és takarmányláncot célozzák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer- és takarmánycélú importra szánják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkéből fakadó, a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.), |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.),

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390),

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215), |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214), |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214),

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341), |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341),

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(6)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(7)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, 1.o.

(8)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, 52. o.

(9)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, 87. o.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(12)  A Bizottság (EU) 2015/2033 végrehajtási rendelete (2015. november 13.) a 2,4-D hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásának meghosszabbításáról és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL L 298., 2015.11.14., 8. o.).

(13)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(14)  A Bizottság (EU) 2015/404 végrehajtási rendelete (2015. március 11.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a beflubutamid, a kaptán, a dimetoát, a dimetomorf, az etoprofosz, a fipronil, a folpet, a formetanát, a glufoszinát, a metiokarb, a metribuzin, a foszmet, a pirimifosz-metil és a propamokarb hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 67., 2015.3.12., 6. o.).

(15)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, 5. o. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(16)  Tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójabab engedélyezésére irányuló kérelemmel kapcsolatban, 31. o. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(20)  A Bizottság 2005. április 12-i közleménye a politikák fejlesztési célú koherenciájáról – a millenniumi fejlesztési célok elérése felé való haladás felgyorsításáról (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(22)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (Strasbourg, 2014. július 15.) és az Unió helyzetéről szóló 2016-os beszédében (Strasbourg, 2016. szeptember 14.).

(23)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

(24)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

A gyermekházasságok megszüntetése

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása a gyermekházasságok megszüntetéséről (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 16. cikkére, valamint az emberi jogokról szóló minden más ENSZ-szerződésre és eszközre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 16. cikkére, valamint az emberi jogokról szóló minden más ENSZ-szerződésre és eszközre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott Gyermekjogi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott Gyermekjogi Egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény 16. cikkére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 23. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének 1. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének 1. bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 9. cikkére,

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: a nők és lányok életének átalakítása az EU külkapcsolatai révén (2016–2020)” című közös szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: a nők és lányok életének átalakítása az EU külkapcsolatai révén (2016–2020)” című közös szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a Tanács a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervről (2016–2020) szóló, 2015. október 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervről (2016–2020) szóló, 2015. október 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló 2017-es „Egyetlen gyermek sem hagyható figyelmen kívül” című uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló 2017-es „Egyetlen gyermek sem hagyható figyelmen kívül” című uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra, amely alátámasztja az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítése iránti uniós elkötelezettséget, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra, amely alátámasztja az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítése iránti uniós elkötelezettséget, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel összhangban,

| — | tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményérnek (Isztambuli Egyezmény) 32. és 37. cikkére, valamint 59. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményérnek (Isztambuli Egyezmény) 32. és 37. cikkére, valamint 59. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) „Túl korai házasságkötés – Szüntessük meg a gyermekházasságokat” című 2012. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) „Túl korai házasságkötés – Szüntessük meg a gyermekházasságokat” című 2012. évi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió elkötelezett a gyermekek jogainak előmozdítása iránt, és mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság ezen jogok megsértésének minősül; mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek és annak fakultatív jegyzőkönyveinek, illetve más vonatkozó nemzetközi szabványnak és szerződésnek megfelelően az Unió elkötelezett a gyermek jogainak a külpolitikájában való átfogó védelme és előmozdítása iránt; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió elkötelezett a gyermekek jogainak előmozdítása iránt, és mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság ezen jogok megsértésének minősül; mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek és annak fakultatív jegyzőkönyveinek, illetve más vonatkozó nemzetközi szabványnak és szerződésnek megfelelően az Unió elkötelezett a gyermek jogainak a külpolitikájában való átfogó védelme és előmozdítása iránt;

| B. | mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerint káros gyakorlatnak minősül, és gyakran kapcsolódik hozzá a nők és lányok elleni erőszak súlyos formája, köztük a kapcsolati erőszak; |
| --- | --- |

B.

mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerint káros gyakorlatnak minősül, és gyakran kapcsolódik hozzá a nők és lányok elleni erőszak súlyos formája, köztük a kapcsolati erőszak;

| C. | mivel a gyermekházasságnak, a korai házasságnak és a kényszerházasságnak pusztító hatása van a lányok és nők jogai általános érvényesülésére, illetve a lányok egészségére, ideértve a terhességhez kapcsolódó súlyos kockázatokat és a HIV-fertőzést is; mivel ez szexuális bántalmazásnak, kapcsolati erőszaknak és akár becsületgyilkosságnak teszi ki a lányokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a gyermekházasságnak, a korai házasságnak és a kényszerházasságnak pusztító hatása van a lányok és nők jogai általános érvényesülésére, illetve a lányok egészségére, ideértve a terhességhez kapcsolódó súlyos kockázatokat és a HIV-fertőzést is; mivel ez szexuális bántalmazásnak, kapcsolati erőszaknak és akár becsületgyilkosságnak teszi ki a lányokat;

| D. | mivel súlyos aggodalomra ad okot az ún. általános tilalmi szabály visszaállítása és kiterjesztése, amely megvonja a támogatást az olyan szervezetektől, mint például a UNFPA, amelyek a gyermekházasságok lányáldozatai számára családtervezési eszközöket és szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat nyújtanak, hogy csökkentsék a HIV-vírussal való fertőzés kockázatát és a korai terhességek szövődményeit; |
| --- | --- |

D.

mivel súlyos aggodalomra ad okot az ún. általános tilalmi szabály visszaállítása és kiterjesztése, amely megvonja a támogatást az olyan szervezetektől, mint például a UNFPA, amelyek a gyermekházasságok lányáldozatai számára családtervezési eszközöket és szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat nyújtanak, hogy csökkentsék a HIV-vírussal való fertőzés kockázatát és a korai terhességek szövődményeit;

| E. | mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság a saját testük feletti rendelkezéshez és a testi épséghez való jog alapvető megsértése; |
| --- | --- |

E.

mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság a saját testük feletti rendelkezéshez és a testi épséghez való jog alapvető megsértése;

| F. | mivel a gyermekházasság a kényszerházasság egy formája, hiszen a gyermekek életkoruknál fogva alapvetően nem képesek teljes, szabad és tájékozott beleegyezésüket adni a házassághoz vannak annak időzítéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyermekházasság a kényszerházasság egy formája, hiszen a gyermekek életkoruknál fogva alapvetően nem képesek teljes, szabad és tájékozott beleegyezésüket adni a házassághoz vannak annak időzítéséhez;

| G. | mivel a fejlődő országokban minden harmadik lány 18 éves kora előtt köt házasságot, és minden kilencedik pedig 15 éves kora előtt; mivel leginkább az érintett gyermekek 82 %-át kivető a lányok vannak kitéve ennek a kockázatnak; |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlődő országokban minden harmadik lány 18 éves kora előtt köt házasságot, és minden kilencedik pedig 15 éves kora előtt; mivel leginkább az érintett gyermekek 82 %-át kivető a lányok vannak kitéve ennek a kockázatnak;

| H. | mivel a gyermek menyasszonyok erős társadalmi nyomás alatt állnak, hogy bizonyítsák termékenységüket, ami miatt nagyobb valószínűséggel esnek korán és gyakran teherbe; mivel a terhességhez és a szüléshez kötőtő szövődmények alkotják a 15 és 19 év között lányok körében a legfőbb halálozási okot az alacsony és közepes jövedelmű országokban; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyermek menyasszonyok erős társadalmi nyomás alatt állnak, hogy bizonyítsák termékenységüket, ami miatt nagyobb valószínűséggel esnek korán és gyakran teherbe; mivel a terhességhez és a szüléshez kötőtő szövődmények alkotják a 15 és 19 év között lányok körében a legfőbb halálozási okot az alacsony és közepes jövedelmű országokban;

| I. | mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság a gyermekágyi halandóság magas arányához, a családtervezés alacsonyabb használatához, illetve nem kívánt terhességhez vezet, és általában egy lány oktatásának befejezését jelenti; mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság megszüntetése a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend szerves része az 5. fenntartható fejlesztési cél és az 5.3 célkitűzés alatt, és mivel e házasságok kimondottan akadályozzák a nemek közötti egyenlőség elérését és a nők gazdasági szerepvállalását; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság a gyermekágyi halandóság magas arányához, a családtervezés alacsonyabb használatához, illetve nem kívánt terhességhez vezet, és általában egy lány oktatásának befejezését jelenti; mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság megszüntetése a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend szerves része az 5. fenntartható fejlesztési cél és az 5.3 célkitűzés alatt, és mivel e házasságok kimondottan akadályozzák a nemek közötti egyenlőség elérését és a nők gazdasági szerepvállalását;

| J. | mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság megszüntetése az Uniónak a nők jogai és az emberi jogok előmozdítása terén való külső fellépésének egyik prioritásaként lett meghatározva; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság megszüntetése az Uniónak a nők jogai és az emberi jogok előmozdítása terén való külső fellépésének egyik prioritásaként lett meghatározva;

| K. | mivel a fejlődő országokban a gyermek menyasszonyok több mint 60 %-a nem részesült formális oktatásban, ami a nemek közötti megkülönböztetés egy formája, és mivel a gyermekházasságok megtagadják az iskoláskorú gyermekektől a személyes fejlődésükhöz, a felnőttkorra való felkészüléshez, illetve a közösségükhöz való hozzájárulás képességéhez szükséges oktatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

K.

mivel a fejlődő országokban a gyermek menyasszonyok több mint 60 %-a nem részesült formális oktatásban, ami a nemek közötti megkülönböztetés egy formája, és mivel a gyermekházasságok megtagadják az iskoláskorú gyermekektől a személyes fejlődésükhöz, a felnőttkorra való felkészüléshez, illetve a közösségükhöz való hozzájárulás képességéhez szükséges oktatáshoz való jogot;

| L. | mivel a probléma nemcsak harmadik országokban áll fenn, hanem az Unió tagállamaiban is; |
| --- | --- |

L.

mivel a probléma nemcsak harmadik országokban áll fenn, hanem az Unió tagállamaiban is;

| M. | mivel az Unió a közelmúltban úgy határozott, hogy csatlakozik az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolaton belüli erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményéhez (az Isztambuli Egyezményhez); |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió a közelmúltban úgy határozott, hogy csatlakozik az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolaton belüli erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményéhez (az Isztambuli Egyezményhez);

| N. | mivel az Isztambuli Egyezmény a kényszerházasságot a nők elleni erőszak egy típusaként határozza meg, és kéri, hogy bűncselekménynek minősüljön, ha egy gyermeket házasságkötésre kényszerítenek, vagy ha egy gyermeket kényszerházasság kötése céljából külföldre csalnak; |
| --- | --- |

N.

mivel az Isztambuli Egyezmény a kényszerházasságot a nők elleni erőszak egy típusaként határozza meg, és kéri, hogy bűncselekménynek minősüljön, ha egy gyermeket házasságkötésre kényszerítenek, vagy ha egy gyermeket kényszerházasság kötése céljából külföldre csalnak;

| O. | mivel nagyon kevés statisztika érhető el nemzeti, uniós és nemzetközi szinten az Unió tagállamaiban a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság problémája nagyságrendjének bemutatására (2); |
| --- | --- |

O.

mivel nagyon kevés statisztika érhető el nemzeti, uniós és nemzetközi szinten az Unió tagállamaiban a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság problémája nagyságrendjének bemutatására (2);

| P. | mivel a közelmúltbeli migrációs válsággal a külföldön kötött gyermekházasságok új esetei merültek fel, gyakran 14 éven aluli gyermekeket illetően; |
| --- | --- |

P.

mivel a közelmúltbeli migrációs válsággal a külföldön kötött gyermekházasságok új esetei merültek fel, gyakran 14 éven aluli gyermekeket illetően;

| Q. | mivel a 18 éves koruk előtt házasságot kötő gyermekek nagyobb valószínűséggel hagyják ott idő előtt az iskolát, vagy kerülnek szegénységbe; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 18 éves koruk előtt házasságot kötő gyermekek nagyobb valószínűséggel hagyják ott idő előtt az iskolát, vagy kerülnek szegénységbe;

| R. | mivel a fegyveres konfliktushelyzetek és az instabilitás jelentősen növelték a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság eseteinek számát; |
| --- | --- |

R.

mivel a fegyveres konfliktushelyzetek és az instabilitás jelentősen növelték a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság eseteinek számát;

| 1. | emlékeztet a valamennyi emberi jogot magában foglaló jogokon alapuló megközelítés és a nemek közötti egyenlőség kapcsolatára, és hogy az Unió továbbra is elkötelezett az összes emberi jog előmozdítása, védelme és érvényesítése, valamint a Pekingi Cselekvési Platfom, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW), az Isztambuli Egyezmény, illetve a nemek közötti egyenlőségre és a nők társadalmi szerepvállalására vonatkozó uniós cselekvési terv teljes körű és hatékony végrehajtása iránt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a gyermekházasság a gyermek jogainak megsértése, és a nők és lányok elleni erőszak egy formája; hangsúlyozza, hogy ezért azt el kell ítélni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy teljesítsék a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet, és küzdjenek hatékonyabban a káros gyakorlatok ellen, és számoltassák el a felelősöket; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy dolgozzanak együtt az ENSZ nőügyi szervezetével (UN Women), az ENSZ Gyermekalappal, a UNFPA-val és más partnerekkel, hogy felhívják a figyelmet a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság kérdésére azáltal, hogy a nők társadalmi szerepvállalását helyezik a középpontba, többek között oktatás, a gazdasági szerepvállalás és a döntéshozatalban való fokozott részvétel révén, illetve hogy valamennyi nő és lány emberi jogainak, köztük a szexuális és reproduktív egészség védelmét és előmozdítását emelik ki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy növeljék az egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük a szexuális és reproduktív egészségügyi és jogi szolgáltatásokhoz való hozzáférést a nők és a gyermek menyasszonyok számára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét / a Bizottság alelnökét, hogy minden elérhető eszközzel, úgy mint fejlesztési politikákkal, programokkal és jogszabályokkal, köztük politikai párbeszéddel, emberi jogi párbeszéddel, két- és többoldalú együttműködéssel, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiával, a GSP+ rendszerrel és minden más eszközzel küzdjön a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság gyakorlata ellen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak egységes jogi normákat a gyermekházasságokkal foglalkozó eljárásokkal kapcsolatban, az Isztambuli Egyezmény ratifikálása tekintetében is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy dolgozzanak együtt a harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és igazságszolgáltatási rendszereivel, és hogy nyújtsanak képzést és technikai segítséget a korai és kényszerházasságokat tiltó, köztük a házasságkötés korhatárát meghatározó jogszabályok elfogadása és érvényesítése során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy speciális rehabilitációs és segítségnyújtási intézkedéseket kell létrehozni a gyermek menyasszonyok számára, hogy képesek legyenek visszatérni az oktatásba vagy a képzésbe, és elkerülni a korai házasságokhoz kapcsolódó családi és társadalmi nyomást; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy költségvetési forrásokra van szükség a gyermekházasságok megelőzésének programjaira, amelyek olyan környezetet hoznának létre, ahol a lányok kiteljesedhetnek, köztük az iskolát elhagyó lányok számára oktatási, szociális és gazdasági programok, gyermekvédelmi rendszerek, lányok és nők számára létesített menhelyek, jogi tanácsadás és pszichológiai támogatás révén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a Daphne programon belül kidolgozott, a korai, a gyermek- és a kényszerházasságok megelőzésére és az áldozatoknak való segítségnyújtásra irányuló projekteket; úgy véli, hogy meg kell erősíteni az ilyen projekteket, és azoknak további megfelelő forrásokat kell biztosítani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhív arra, hogy különleges figyelmet kell fordítani a hátrányos helyzetű közösségekből származó gyermekekre, és kiemeli, hogy a tudatosság növelésére, az oktatásra és a gazdasági szerepvállalásra összpontosítva kell megközelíteni a problémát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy különleges eljárásokat kell kidolgozni és bevezetni a menekültek és a menedékkérők közötti gyermekek védelmének biztosítására, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően; felszólítja a fogadó országokat, biztosítsák, hogy a menekült gyermekek teljes mértékben hozzáférjenek az oktatáshoz, és amennyire lehetséges, segítsék elő a nemzeti oktatási rendszerekbe való beilleszkedésüket és befogadásukat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | különleges eljárások bevezetésére szólít fel a menekültek és a menedékkérők befogadóállomásain, hogy azonosíthassák a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság eseteit, és segítsenek az áldozatokon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a gyermekházasságok eseteinek megfelelő és harmonizált nyomon követési rendszerére van szükség az uniós tagállamokban, illetve a nemek szerint lebontott adatok gyűjtésére, hogy jobban fel lehessen mérni a probléma nagyságrendjét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli a hivatalosan elismert esetek és a segítséget kérő potenciális áldozatok esetei közötti jelentős ellentmondást, ami azt jelzi, hogy számos gyermekházasság történhet a hatóságok tudtán kívül; felhív arra, hogy a szociális munkások, a tanárok és a potenciális áldozatokkal kapcsolatban lévő más munkatársak különleges képzést és szaktudást kapjanak arra vonatkozóan, hogy hogyan azonosítsák az áldozatokat, és hogyan indítsák el az eljárást a segítségnyújtásra; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhív az Unió külső fellépését képező, a gyermekházasságot, a korai házasságot és a kényszerházasságot célzó különleges projektek és kampányok megerősítésére; hangsúlyozza, hogy különleges figyelmet kell fordítani a bővítési országokban és az európai szomszédságpolitika országaiban a tudatosságnövelő kampányokra és a nők és lányok oktatását és társadalmi szerepvállalását célzó kampányokra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak támogatnia és ösztönöznie kell a harmadik országokat annak biztosítására, hogy a civil társadalom szerepet játszhasson, és független hozzáférés biztosítására a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság gyermek áldozatai és a képviselőik számára az igazságszolgáltatáshoz, gyermekbarát módon; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtás részeként támogatni kell a nemi alapú erőszak megelőzésére és a vészhelyzeti oktatásra irányuló projekteket, hogy csökkenjen a gyermekházasság, a korai házasság és a kényszerházasság áldozataira nehezedő nyomás; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy azonosítani kell a gyermekházasságok kockázati tényezőit a humanitárius válságokban a tizenéves lányok bevonásával, és a házas lányok támogatását a válság kezdetétől fogva bele kell integrálni a humanitárius segítségnyújtásba; |
| --- | --- |

19.

| 20. | határozottan elítéli az ún. általános tilalmi szabály visszaállítását és kiterjesztését, illetve annak a nők és lányok globális egészségügyi ellátására és jogaira gyakorolt hatását; megismétli az Unió és a tagállamok számára tett felhívását, hogy töltsék be az USA által hagyott pénzügyi űrt a szexuális és reproduktív egészség és jogok terén, mind nemzeti, mind uniós fejlesztési alapok felhasználásával; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL C 289., 2016.8.9., 57. o.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

Az ENSZ 2017. évi bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciája (COP23)

Az Európai Parlament 2017. október 4-i állásfoglalása az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP23) (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11),

| — | tekintettel az UNFCCC feleinek 18. konferenciájára (COP 18) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a katari Dohában 2012. november 26. és december 8. között megrendezett 8. konferenciájára (CMP 8), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második, 2013. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-én véget érő kötelezettségvállalási időszakot meghatározó jegyzőkönyv módosításának elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC feleinek 18. konferenciájára (COP 18) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a katari Dohában 2012. november 26. és december 8. között megrendezett 8. konferenciájára (CMP 8), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második, 2013. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-én véget érő kötelezettségvállalási időszakot meghatározó jegyzőkönyv módosításának elfogadására,

| — | tekintettel arra, hogy az ENSZ székhelyén, New Yorkban 2016. április 22-én aláírásra megnyitották a Párizsi Megállapodást, amelyet 2017. április 21-ig tartottak megnyitva, és arra, hogy 195 állam aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint 160 állam letétbe helyezte a megerősítési okmányt, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az ENSZ székhelyén, New Yorkban 2016. április 22-én aláírásra megnyitották a Párizsi Megállapodást, amelyet 2017. április 21-ig tartottak megnyitva, és arra, hogy 195 állam aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint 160 állam letétbe helyezte a megerősítési okmányt,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek huszonkettedik konferenciájára (COP 22) és a Párizsi Megállapodás feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2016. november 15. és november 18. között Marrákesben, Marokkóban megrendezett első konferenciájára (CMA 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek huszonkettedik konferenciájára (COP 22) és a Párizsi Megállapodás feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2016. november 15. és november 18. között Marrákesben, Marokkóban megrendezett első konferenciájára (CMA 1),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) szóló, 2016. október 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) szóló, 2016. október 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Európa karbonszegény gazdaságra való áttérésének gyorsítása” című 2016. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa karbonszegény gazdaságra való áttérésének gyorsítása” című 2016. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2016)0500),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. február 15-i, 2016. szeptember 30-i és 2017. június 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. február 15-i, 2016. szeptember 30-i és 2017. június 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2017. június 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. június 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság az Európai Unió és tagállamai nevében 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság az Európai Unió és tagállamai nevében 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait,

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2016 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékokról szóló 2016. évi összefoglaló jelentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló 2016. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2016 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékokról szóló 2016. évi összefoglaló jelentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló 2016. évi jelentésére,

| — | tekintettel a G7-ek 2015. június 7–8-án a németországi Schloss Elmauban tartott csúcstalálkozóján elfogadott, „Gondolkodjunk előre! Cselekedjünk közösen!” című vezetői nyilatkozatra, amelyben a résztvevők megerősítették azon kötelezettségvállalásuk betartása melletti szándékukat, hogy 2050-ig a 2010-es szinthez képest 40–70 %-kal csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, amivel kapcsolatban biztosítani kell, hogy a csökkentés közelebb legyen a 70 %-hoz, mint a 40 %-hoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek 2015. június 7–8-án a németországi Schloss Elmauban tartott csúcstalálkozóján elfogadott, „Gondolkodjunk előre! Cselekedjünk közösen!” című vezetői nyilatkozatra, amelyben a résztvevők megerősítették azon kötelezettségvállalásuk betartása melletti szándékukat, hogy 2050-ig a 2010-es szinthez képest 40–70 %-kal csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, amivel kapcsolatban biztosítani kell, hogy a csökkentés közelebb legyen a 70 %-hoz, mint a 40 %-hoz,

| — | tekintettel a G7 vezetőinek 2017. évi közleményére és különösen a G7 környezetvédelmi miniszterei bolognai ülésének közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7 vezetőinek 2017. évi közleményére és különösen a G7 környezetvédelmi miniszterei bolognai ülésének közleményére,

| — | tekintettel az Egyesült Államok elnöke által bejelentett azon döntésre, hogy országa kilép a Párizsi Megállapodásból, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok elnöke által bejelentett azon döntésre, hogy országa kilép a Párizsi Megállapodásból,

| — | tekintettel Ferenc pápa Laudato si’ kezdetű enciklikájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ferenc pápa Laudato si’ kezdetű enciklikájára,

| — | tekintettel a bonni (Németország) éghajlat-változási konferenciával (COP 23) kapcsolatosan a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000068/2017 – B8-0329/2017 és O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bonni (Németország) éghajlat-változási konferenciával (COP 23) kapcsolatosan a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000068/2017 – B8-0329/2017 és O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba, és (2017. szeptember 8-ig) az egyezmény 197 részes fele közül 160 az ENSZ-nél letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát; |
| --- | --- |

A.

mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba, és (2017. szeptember 8-ig) az egyezmény 197 részes fele közül 160 az ENSZ-nél letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát;

| B. | mivel a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformjára irányuló 2015. júliusi javaslat és a 2016. júliusi éghajlat-politikai csomag (amely az erőfeszítések megosztására, a földhasználatra, földhasználat-megváltoztatásra és erdőgazdálkodásra (LULUCF) vonatkozó javaslatokra, továbbá az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájára terjed ki) kulcsfontosságú eszközei annak, hogy eleget lehessen tenni e kötelezettségvállalásoknak, és meg lehessen erősíteni az EU globális vezető szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

B.

mivel a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformjára irányuló 2015. júliusi javaslat és a 2016. júliusi éghajlat-politikai csomag (amely az erőfeszítések megosztására, a földhasználatra, földhasználat-megváltoztatásra és erdőgazdálkodásra (LULUCF) vonatkozó javaslatokra, továbbá az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájára terjed ki) kulcsfontosságú eszközei annak, hogy eleget lehessen tenni e kötelezettségvállalásoknak, és meg lehessen erősíteni az EU globális vezető szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;

| C. | mivel a globális felmelegedés mérséklésére irányuló erőfeszítéseket nem a gazdasági növekedés előmozdítása előtt álló akadályként kell tekinteni, hanem egy új és fenntartható gazdasági növekedés és foglalkoztatás megvalósításának mozgatórugójaként; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális felmelegedés mérséklésére irányuló erőfeszítéseket nem a gazdasági növekedés előmozdítása előtt álló akadályként kell tekinteni, hanem egy új és fenntartható gazdasági növekedés és foglalkoztatás megvalósításának mozgatórugójaként;

| D. | mivel az éghajlatváltozás nagyobb mértékben sújtja a fejlődő országokat, főként a kevésbé fejlett országokat és a kis fejlődő szigetországokat, amelyek nem rendelkeznek elegendő erőforrással ahhoz, hogy felkészüljenek a már zajló változásokra és alkalmazkodjanak azokhoz; mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szerint e kihívást tekintve Afrika különösen kiszolgáltatott helyzetben van, és ezért különösen ki van téve a vízhiány, az igen erőteljes meteorológiai jelenségek és az élelmiszer-ellátás aszály és elsivatagosodás okozta bizonytalansága veszélyének; |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás nagyobb mértékben sújtja a fejlődő országokat, főként a kevésbé fejlett országokat és a kis fejlődő szigetországokat, amelyek nem rendelkeznek elegendő erőforrással ahhoz, hogy felkészüljenek a már zajló változásokra és alkalmazkodjanak azokhoz; mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szerint e kihívást tekintve Afrika különösen kiszolgáltatott helyzetben van, és ezért különösen ki van téve a vízhiány, az igen erőteljes meteorológiai jelenségek és az élelmiszer-ellátás aszály és elsivatagosodás okozta bizonytalansága veszélyének;

| E. | mivel az éghajlatváltozás fokozhatja az erőforrásokért, például az élelmiszerért, vízért, legelőterületért folyó versenyt, súlyosbíthatja a gazdasági nehézségeket és a politikai instabilitást, és a nem túl távoli jövőben a lakosság nemzeti határokon belüli és határokon átnyúló lakhelyelhagyásának egyik legnagyobb mozgatórugójává válhat; mivel ezzel összefüggésben fontos, hogy az éghajlatváltozásra visszavezethető migráció kérdése kiemelt helyen szerepeljen a nemzetközi napirendben, |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozás fokozhatja az erőforrásokért, például az élelmiszerért, vízért, legelőterületért folyó versenyt, súlyosbíthatja a gazdasági nehézségeket és a politikai instabilitást, és a nem túl távoli jövőben a lakosság nemzeti határokon belüli és határokon átnyúló lakhelyelhagyásának egyik legnagyobb mozgatórugójává válhat; mivel ezzel összefüggésben fontos, hogy az éghajlatváltozásra visszavezethető migráció kérdése kiemelt helyen szerepeljen a nemzetközi napirendben,

| F. | mivel 2015. március 6-án az EU benyújtotta az Éghajlatváltozási Keretegyezményhez kapcsolódó tervezett uniós és nemzeti vállalásokat, amelynek értelmében 2030-ig kész legalább az 1990. évi szint 40 %-ára csökkenteni a hazai ÜHG-kibocsátást; |
| --- | --- |

F.

mivel 2015. március 6-án az EU benyújtotta az Éghajlatváltozási Keretegyezményhez kapcsolódó tervezett uniós és nemzeti vállalásokat, amelynek értelmében 2030-ig kész legalább az 1990. évi szint 40 %-ára csökkenteni a hazai ÜHG-kibocsátást;

| G. | mivel egy, az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló nagyratörő politika növekedést idézhet elő és munkahelyeket teremthet; mivel azonban bizonyos magas szén-dioxid-intenzitású és magas kereskedelmi intenzitású ágazatokra negatívan hathat a kibocsátásáthelyezés akkor, ha más piacokon kevésbé nagyratörő megközelítést alkalmaznak; mivel ezért megfelelő védelmet kell nyújtani a kibocsátásáthelyezés ellen az ilyen ágazatok munkahelyeinek megóvása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel egy, az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló nagyratörő politika növekedést idézhet elő és munkahelyeket teremthet; mivel azonban bizonyos magas szén-dioxid-intenzitású és magas kereskedelmi intenzitású ágazatokra negatívan hathat a kibocsátásáthelyezés akkor, ha más piacokon kevésbé nagyratörő megközelítést alkalmaznak; mivel ezért megfelelő védelmet kell nyújtani a kibocsátásáthelyezés ellen az ilyen ágazatok munkahelyeinek megóvása érdekében;

1.

emlékeztet rá, hogy az éghajlatváltozás az emberiség előtt álló egyik legjelentősebb kihívás, és hogy világszerte az összes államnak és szereplőnek minden erejével dolgoznia kell az ehhez kapcsolódó problémák enyhítésén; hangsúlyozza, hogy a Párizsi Megállapodás fontos lépést jelent, de még ennél is sokkal többre van szükség;

Az éghajlati cselekvés tudományos alapja

Az éghajlati cselekvés tudományos alapja

| 2. | emlékeztet rá, hogy az IPCC 2014. évi 5. értékelő jelentésében bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény, az éghajlat változóban van, és az emberi tevékenység a fő oka a 20. század közepe óta megfigyelhető felmelegedésnek; aggódik amiatt, hogy az éghajlatváltozás természeti és emberi rendszerekre gyakorolt széles körű és jelentős hatásai már valamennyi földrészen és óceánban nyilvánvalóak; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy az IPCC 2014. évi 5. értékelő jelentésében bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény, az éghajlat változóban van, és az emberi tevékenység a fő oka a 20. század közepe óta megfigyelhető felmelegedésnek; aggódik amiatt, hogy az éghajlatváltozás természeti és emberi rendszerekre gyakorolt széles körű és jelentős hatásai már valamennyi földrészen és óceánban nyilvánvalóak;

| 3. | tudomásul veszi az IPCC által, annak 5. értékelő jelentésében ismertetett globális szénköltségvetéseket, és megállapítja, hogy amennyiben a jelenlegi szinten folytatódik az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátása, az az elkövetkező négy évben felemészti a globális átlaghőmérséklet növekedésének 1,5 oC-ra való korlátozásával összhangban lévő, megmaradó szénköltségvetést; hangsúlyozza, hogy a globális felmelegedés legsúlyosabb hatásainak elkerülése érdekében a Párizsi Megállapodásban elfogadottak szerint minden országnak fel kell gyorsítania a nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és az éghajlatváltozásnak való ellenállásra való átállást; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az IPCC által, annak 5. értékelő jelentésében ismertetett globális szénköltségvetéseket, és megállapítja, hogy amennyiben a jelenlegi szinten folytatódik az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátása, az az elkövetkező négy évben felemészti a globális átlaghőmérséklet növekedésének 1,5 o

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy a globális éghajlati cselekvést a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményekre kell alapozni, továbbá üdvözli a 2030-as nemzeti hozzájárulások benyújtására vonatkozó 2020-as határidőt megelőző 2018-as támogató párbeszédet és a 2023-as első globális értékelést, amelyek alkalmat adnak az elv gyakorlatba történő átültetésére; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza, hogy a globális éghajlati cselekvést a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményekre kell alapozni, továbbá üdvözli a 2030-as nemzeti hozzájárulások benyújtására vonatkozó 2020-as határidőt megelőző 2018-as támogató párbeszédet és a 2023-as első globális értékelést, amelyek alkalmat adnak az elv gyakorlatba történő átültetésére;

| 5. | ösztönzi az IPCC szakértői és a felek közötti párbeszédet a hatodik értékelési ciklus eredményeinek előkészítését és nyilvánosságra hozását megelőzően; üdvözli ezért azt a döntést, hogy 2018-ban IPCC-különjelentést tesznek közzé az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5 oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákról; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi az IPCC szakértői és a felek közötti párbeszédet a hatodik értékelési ciklus eredményeinek előkészítését és nyilvánosságra hozását megelőzően; üdvözli ezért azt a döntést, hogy 2018-ban IPCC-különjelentést tesznek közzé az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5 o

A Párizsi Megállapodás ratifikálása és a kötelezettségvállalások végrehajtása

A Párizsi Megállapodás ratifikálása és a kötelezettségvállalások végrehajtása

| 6. | üdvözli a Párizsi Megállapodás példátlanul gyors ratifikálási ütemét és gyors hatálybalépését, valamint a megállapodás teljes körű és gyors végrehajtása melletti globális elkötelezettséget, amit a marrákesi éghajlat-politikai program is kifejez; sürget valamennyi felet a megállapodás lehető leghamarabb történő ratifikálására; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Párizsi Megállapodás példátlanul gyors ratifikálási ütemét és gyors hatálybalépését, valamint a megállapodás teljes körű és gyors végrehajtása melletti globális elkötelezettséget, amit a marrákesi éghajlat-politikai program is kifejez; sürget valamennyi felet a megállapodás lehető leghamarabb történő ratifikálására;

| 7. | elégedettségének ad hangot amiatt, hogy a marrákesi COP 22 alkalmával valamennyi részes fél kötelezettséget vállalt arra, hogy a politikai körülmények változásaitól függetlenül kitart a párizsi vállalások mellett; |
| --- | --- |

7.

elégedettségének ad hangot amiatt, hogy a marrákesi COP 22 alkalmával valamennyi részes fél kötelezettséget vállalt arra, hogy a politikai körülmények változásaitól függetlenül kitart a párizsi vállalások mellett;

| 8. | csalódottságának ad hangot Donald Trump, az Egyesült Államok elnöke azon bejelentése miatt, hogy az Egyesült Államok ki kíván lépni a Párizsi Megállapodásból; sajnálatát fejezi ki a visszalépést jelentő döntés miatt; rámutat, hogy a hivatalos kilépésre leghamarabb csak a 2020-ban esedékes következő amerikai elnökválasztás után kerülhet sor; üdvözli a világ különböző kormányainak határozott reakcióit, valamint a Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása iránti folyamatos és megerősített támogatásukat; elégedetten veszi tudomásul, hogy az Egyesült Államok bizonyos államai, városai és vállalatai továbbra is érvényesnek tekintik magukra nézve a Párizsi Megállapodás keretében vállalt amerikai kötelezettségeket; |
| --- | --- |

8.

csalódottságának ad hangot Donald Trump, az Egyesült Államok elnöke azon bejelentése miatt, hogy az Egyesült Államok ki kíván lépni a Párizsi Megállapodásból; sajnálatát fejezi ki a visszalépést jelentő döntés miatt; rámutat, hogy a hivatalos kilépésre leghamarabb csak a 2020-ban esedékes következő amerikai elnökválasztás után kerülhet sor; üdvözli a világ különböző kormányainak határozott reakcióit, valamint a Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása iránti folyamatos és megerősített támogatásukat; elégedetten veszi tudomásul, hogy az Egyesült Államok bizonyos államai, városai és vállalatai továbbra is érvényesnek tekintik magukra nézve a Párizsi Megállapodás keretében vállalt amerikai kötelezettségeket;

| 9. | elégedettségének ad hangot amiatt, hogy Trump elnök bejelentését követően valamennyi jelentős fél megerősítette a Párizsi Megállapodás iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

9.

elégedettségének ad hangot amiatt, hogy Trump elnök bejelentését követően valamennyi jelentős fél megerősítette a Párizsi Megállapodás iránti elkötelezettségét;

| 10. | hangsúlyozza, hogy most Európának kell vezető szerepet vállalnia a Párizsi Megállapodás védelmében, mivel ez biztosítja mind környezetünk, mind iparaink jövőjét; üdvözli, hogy az EU megerősíti majd a meglévő partnerségeket, és új szövetségekre törekszik; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy most Európának kell vezető szerepet vállalnia a Párizsi Megállapodás védelmében, mivel ez biztosítja mind környezetünk, mind iparaink jövőjét; üdvözli, hogy az EU megerősíti majd a meglévő partnerségeket, és új szövetségekre törekszik;

| 11. | rámutat az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak a szilárd 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keretet létrehozó uniós jogszabályokká történő átültetése terén az eddigiekben elért gyors előrehaladásra, és hangsúlyozza, hogy ezt a jogalkotási folyamatot 2017 végére le kívánja zárni; |
| --- | --- |

11.

rámutat az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak a szilárd 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keretet létrehozó uniós jogszabályokká történő átültetése terén az eddigiekben elért gyors előrehaladásra, és hangsúlyozza, hogy ezt a jogalkotási folyamatot 2017 végére le kívánja zárni;

| 12. | kitart amellett, hogy – különösen Trump elnök bejelentését követően – fontosak a kibocsátásáthelyezéssel szembeni megfelelő rendelkezések, és biztosítani kell, hogy a legjobban teljesítő, magas szén-dioxid-intenzitású és magas kereskedelmi intenzitású vállalkozások ingyen megkaphassák a szükséges kibocsátási egységeket; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kibocsátásáthelyezéssel fenyegetett ipar védelmére irányuló további intézkedések eredményességét és jogszerűségét, például a határátlépési CO2-adó kiigazítását és a fogyasztási adót, különösen az olyan országokból származó termékek tekintetében, amelyek nem tesznek eleget a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

12.

kitart amellett, hogy – különösen Trump elnök bejelentését követően – fontosak a kibocsátásáthelyezéssel szembeni megfelelő rendelkezések, és biztosítani kell, hogy a legjobban teljesítő, magas szén-dioxid-intenzitású és magas kereskedelmi intenzitású vállalkozások ingyen megkaphassák a szükséges kibocsátási egységeket; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kibocsátásáthelyezéssel fenyegetett ipar védelmére irányuló további intézkedések eredményességét és jogszerűségét, például a határátlépési CO2

| 13. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens, klímasemleges globális gazdaságra való áttérés érdekében tett kollektív globális erőfeszítés tekintetében döntő jelentőségű áttörést jelent az, hogy a Párizsi Megállapodás értelmében a részes felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy jóval 2 oC alatti értékre korlátozzák a globális átlagos hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti időszakhoz képest, sőt további erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedés ne haladja meg az 1,5 oC-t, továbbá vállalták, hogy az évszázad közepéig méltányossági alapon egyensúlyba hozzák üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű források általi kibocsátását és gáznyelők általi eltávolítását („közel nulla kibocsátás”); |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens, klímasemleges globális gazdaságra való áttérés érdekében tett kollektív globális erőfeszítés tekintetében döntő jelentőségű áttörést jelent az, hogy a Párizsi Megállapodás értelmében a részes felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy jóval 2 o

o

| 14. | emlékeztet rá, hogy a globális átlagos hőmérsékleti növekedésnek jóval kevesebb, mint 2 oC-ra történő korlátozása nem garantálja a jelentősen kedvezőtlen éghajlati hatások elkerülését; elismeri, hogy a jelenlegi vállalások még nem elégségesek a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez; hangsúlyozza ezért, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának mihamarabb el kellene érnie a legmagasabb szintet, és hogy az összes részes félnek – és különösen az összes G20-országnak – fokoznia kell erőfeszítéseit és 2020-ig tovább kell fejlesztenie a nemzeti hozzájárulását a 2018-as támogató párbeszéddel összefüggésben; emlékeztet rá, hogy a globális szén-dioxid-kibocsátásokat 2050-ig ki kell vezetni; úgy véli, hogy valamennyi országban nemzeti prioritásnak kell tekinteni a nemzeti hozzájárulások teljesítését és adott esetben meghaladását célzó szakpolitikák és intézkedések bevezetését, és hogy ezeket ötévente felül kell vizsgálni a törekvésekre vonatkozó, Párizsi Megállapodás szerinti mechanizmussal összhangban; elismeri ugyanakkor, hogy a belföldi kibocsátáscsökkentési stratégiák szigora és ambíciójának mértéke nem függ a naprakésszé tett nemzeti hozzájárulások benyújtásától; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet rá, hogy a globális átlagos hőmérsékleti növekedésnek jóval kevesebb, mint 2 o

| 15. | felszólítja valamennyi felet annak biztosítására, hogy nemzeti hozzájárulásaik legyenek összhangban a hosszú távú célkitűzésekkel, a Párizsi Megállapodás hosszú távú hőmérsékleti célkitűzésének megfelelően; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az IPCC-nek az 1,5 oC hatásáról és lehetőségeiről szóló különjelentése kapcsán végzett munkáját és a 2018-as támogató párbeszéd következtetéseit; emlékeztet e tekintetben a G7 kötelezettségvállalására az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó, a század közepére szóló fejlesztési stratégiáknak jóval a megállapodás szerinti 2020-as határidőt megelőzően történő benyújtását illetően; készen áll arra, hogy teljes mértékben részt vegyen az EU stratégiájának kidolgozásában a Bizottság azon elemzése alapján, amelyet „A Párizsban kijelölt út” című 2016. március 2-i közleményében (COM(2016)0110) jelentett be; |
| --- | --- |

15.

felszólítja valamennyi felet annak biztosítására, hogy nemzeti hozzájárulásaik legyenek összhangban a hosszú távú célkitűzésekkel, a Párizsi Megállapodás hosszú távú hőmérsékleti célkitűzésének megfelelően; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az IPCC-nek az 1,5 o

| 16. | hangsúlyozza a közösen a globális kibocsátás háromnegyedéért felelős valamennyi jelentős gazdaság különös felelősségét, és úgy ítéli meg, hogy az éghajlat-politikának továbbra is a G7 és a G20 kulcsfontosságú témájának kell lennie, különösen – többek között – a nemzeti hozzájárulások végrehajtása, a század közepére szóló stratégiák, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának reformja, a szén-dioxid-kibocsátás és a tiszta energia területén; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van a jelentős gazdaságok miniszteri szintű kötelezettségvállalására olyan fórumokon, mint amilyen a tiszta energiával foglalkozó miniszteri találkozó; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a közösen a globális kibocsátás háromnegyedéért felelős valamennyi jelentős gazdaság különös felelősségét, és úgy ítéli meg, hogy az éghajlat-politikának továbbra is a G7 és a G20 kulcsfontosságú témájának kell lennie, különösen – többek között – a nemzeti hozzájárulások végrehajtása, a század közepére szóló stratégiák, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának reformja, a szén-dioxid-kibocsátás és a tiszta energia területén; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van a jelentős gazdaságok miniszteri szintű kötelezettségvállalására olyan fórumokon, mint amilyen a tiszta energiával foglalkozó miniszteri találkozó;

| 17. | felszólítja az EU-t, hogy nemzeti hozzájárulásaiban a 2018-as támogató párbeszédet követően vállaljon kötelezettséget a 2030-ig történő további kibocsátáscsökkentésre; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az EU-t, hogy nemzeti hozzájárulásaiban a 2018-as támogató párbeszédet követően vállaljon kötelezettséget a 2030-ig történő további kibocsátáscsökkentésre;

| 18. | hangsúlyozza, hogy fontos demonstrálni az EU Párizsi Megállapodás melletti elkötelezettségét többek között a megállapodás uniós jogszabályok útján történő végrehajtásával, ideértve az uniós éghajlat-politikai rendelet társjogalkotók által történő gyors elfogadását és az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréről szóló irányelv felülvizsgálatát, továbbá az uniós célkitűzések és szakpolitikai eszközök időben történő bővítését; emlékeztet rá, hogy minden felet felkértek arra, hogy 2020-ig közöljék az UNFCCC titkárságával a század közepéig szóló, hosszú távú, alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátású fejlesztési stratégiákat; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy a megállapodásból fakadó kötelezettség betartása érdekében a COP 24-ig készítse el az EU század közepéig szóló, a nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos stratégiáját, amely költséghatékony pályát vázol fel a Párizsi Megállapodásban elfogadott, közel nulla kibocsátásra vonatkozó cél eléréséhez, a globális átlagos hőmérsékleti növekedés jóval 2 oC alatt tartása és 1,5 oC-ra való korlátozása céljából tett erőfeszítések fokozása érdekében. úgy véli, hogy ezt a folyamatot mihamarabb meg kell indítani annak érdekében, hogy átfogó eszmecserét lehessen tartani, amelyben az Európai Parlamentnek döntő szerepet kell játszania, partneri viszonyban a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint a civil társadalom és az üzleti szektor képviselőivel; emlékeztet azonban arra, hogy önmagában nem kielégítő, ha csak uniós szinten tesznek lépéseket, ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a többi felet is ugyanerre ösztönözzék; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy fontos demonstrálni az EU Párizsi Megállapodás melletti elkötelezettségét többek között a megállapodás uniós jogszabályok útján történő végrehajtásával, ideértve az uniós éghajlat-politikai rendelet társjogalkotók által történő gyors elfogadását és az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréről szóló irányelv felülvizsgálatát, továbbá az uniós célkitűzések és szakpolitikai eszközök időben történő bővítését; emlékeztet rá, hogy minden felet felkértek arra, hogy 2020-ig közöljék az UNFCCC titkárságával a század közepéig szóló, hosszú távú, alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátású fejlesztési stratégiákat; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy a megállapodásból fakadó kötelezettség betartása érdekében a COP 24-ig készítse el az EU század közepéig szóló, a nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos stratégiáját, amely költséghatékony pályát vázol fel a Párizsi Megállapodásban elfogadott, közel nulla kibocsátásra vonatkozó cél eléréséhez, a globális átlagos hőmérsékleti növekedés jóval 2 o

o

| 19. | üdvözli a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalását, hogy a század második felében közel nullára csökkenti a globális kibocsátásokat; elismeri, hogy ez a legtöbb ágazat számára azt jelenti az EU-ban, hogy lényegesen korábban kell elérniük a nulla kibocsátást; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalását, hogy a század második felében közel nullára csökkenti a globális kibocsátásokat; elismeri, hogy ez a legtöbb ágazat számára azt jelenti az EU-ban, hogy lényegesen korábban kell elérniük a nulla kibocsátást;

| 20. | úgy véli, hogy a tárgyalásoknak előrelépést kell hozniuk a Párizsi Megállapodás kulcsfontosságú elemei tekintetében, beleértve az átláthatósági keret fokozását, a világszintű helyzetfelmérés részleteit, a tervezett nemzeti vállalásokkal kapcsolatos további iránymutatást, a differenciálás, a veszteségek és a károk megértését, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását és a kapacitástámogatást, az inkluzív többszintű kormányzást, valamint a végrehajtást és a megfelelés előmozdítását megkönnyítő mechanizmust; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott kötelezettségvállalásoknak, különös tekintettel az EU által az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz nyújtott hozzájárulásra, valamint a finanszírozás, a technológiatranszfer és a kapacitásépítés terén nyújtott támogatására; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a tárgyalásoknak előrelépést kell hozniuk a Párizsi Megállapodás kulcsfontosságú elemei tekintetében, beleértve az átláthatósági keret fokozását, a világszintű helyzetfelmérés részleteit, a tervezett nemzeti vállalásokkal kapcsolatos további iránymutatást, a differenciálás, a veszteségek és a károk megértését, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását és a kapacitástámogatást, az inkluzív többszintű kormányzást, valamint a végrehajtást és a megfelelés előmozdítását megkönnyítő mechanizmust; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott kötelezettségvállalásoknak, különös tekintettel az EU által az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz nyújtott hozzájárulásra, valamint a finanszírozás, a technológiatranszfer és a kapacitásépítés terén nyújtott támogatására;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az idő döntő tényező az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén tett közös erőfeszítések és a Párizsi Megállapodás betartása terén; kiemeli, hogy az EU képes rá, és felelősséggel is tartozik azért, hogy példát mutasson, és haladéktalanul megkezdje a munkát az éghajlat- és energiapolitikai céljai és azon nemzetközi szinten elfogadott cél összehangolása terén, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedését 2 oC alatt tartsák, miközben erőfeszítéseket tesznek e növekedés 1,5 oC-ra való korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az idő döntő tényező az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén tett közös erőfeszítések és a Párizsi Megállapodás betartása terén; kiemeli, hogy az EU képes rá, és felelősséggel is tartozik azért, hogy példát mutasson, és haladéktalanul megkezdje a munkát az éghajlat- és energiapolitikai céljai és azon nemzetközi szinten elfogadott cél összehangolása terén, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedését 2 o

o

| 22. | emlékeztet rá, hogy korai dekarbonizációra van szükség a globális átlaghőmérséklettel kapcsolatos cél eléréséhez, és hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak a lehető leghamarabb el kell érniük a csúcsértéküket; emlékeztet, hogy a globális kibocsátásokat 2050-ig vagy nem sokkal azt követően ki kell vezetni, hogy a világot olyan költséghatékony kibocsátási pályán tartsák, amely összeegyeztethető a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célkitűzésekkel; felszólítja az erre hatáskörrel rendelkező valamennyi felet, hogy hajtsák végre nemzeti dekarbonizációs céljaikat és stratégiáikat, elsőbbséget adva a szénből származó kibocsátások fokozatos csökkentésének, amely a legszennyezőbb energiaforrás, és felszólítja az EU-t, hogy e célból működjön együtt a nemzetközi partnereivel, bemutatva a bevált gyakorlatok példáit; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet rá, hogy korai dekarbonizációra van szükség a globális átlaghőmérséklettel kapcsolatos cél eléréséhez, és hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak a lehető leghamarabb el kell érniük a csúcsértéküket; emlékeztet, hogy a globális kibocsátásokat 2050-ig vagy nem sokkal azt követően ki kell vezetni, hogy a világot olyan költséghatékony kibocsátási pályán tartsák, amely összeegyeztethető a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célkitűzésekkel; felszólítja az erre hatáskörrel rendelkező valamennyi felet, hogy hajtsák végre nemzeti dekarbonizációs céljaikat és stratégiáikat, elsőbbséget adva a szénből származó kibocsátások fokozatos csökkentésének, amely a legszennyezőbb energiaforrás, és felszólítja az EU-t, hogy e célból működjön együtt a nemzetközi partnereivel, bemutatva a bevált gyakorlatok példáit;

| 23. | üdvözli az UNFCCC folyamatának befogadó jellegét; úgy ítéli meg, hogy az eredményes és átlátható részvétel érdekében foglalkozni kell az érdekeltségek és az összeférhetetlenségek kérdésével; e tekintetben a folyamat valamennyi résztvevőjét arra kéri, hogy dolgozzanak ki olyan iránymutatásokat vagy eljárásokat, amelyek fokozzák a nyitottságot, az átláthatóságot és az inkluzív jelleget anélkül, hogy veszélyeztetnék az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás céljait és célkitűzéseit; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az UNFCCC folyamatának befogadó jellegét; úgy ítéli meg, hogy az eredményes és átlátható részvétel érdekében foglalkozni kell az érdekeltségek és az összeférhetetlenségek kérdésével; e tekintetben a folyamat valamennyi résztvevőjét arra kéri, hogy dolgozzanak ki olyan iránymutatásokat vagy eljárásokat, amelyek fokozzák a nyitottságot, az átláthatóságot és az inkluzív jelleget anélkül, hogy veszélyeztetnék az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás céljait és célkitűzéseit;

| 24. | felhívja az összes tagállamot a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának ratifikálására; |
| --- | --- |

24.

felhívja az összes tagállamot a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának ratifikálására;

A bonni COP 23

A bonni COP 23

| 25. | üdvözli, hogy Marrákesben kötelezettséget vállaltak a Párizsi Megállapodás részletes végrehajtási szabályainak kidolgozására irányuló munkaprogram 2018-ig történő lezárására; úgy véli, hogy a COP 23 kulcsfontosságú mérföldkő e technikai munka folyamán; |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy Marrákesben kötelezettséget vállaltak a Párizsi Megállapodás részletes végrehajtási szabályainak kidolgozására irányuló munkaprogram 2018-ig történő lezárására; úgy véli, hogy a COP 23 kulcsfontosságú mérföldkő e technikai munka folyamán;

| 26. | reméli, hogy a COP 23 folyamán sikerül egyértelmű helyzetet teremteni a 2018-as támogató párbeszéd struktúráját illetően, mivel az kulcsfontosságú lehetőség lesz a megállapodás mérséklési célkitűzése felé tett haladás felmérésére, valamint arra, hogy 2020-ig információkkal szolgáljon a részes felek 2030-as nemzeti vállalásainak előkészítése és felülvizsgálata számára, a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében; úgy véli, hogy az Uniónak proaktív szerepet kell vállalnia ebben az első támogató párbeszédben, hogy felmérje a közös törekvéseket és a kötelezettségvállalások teljesítése terén elért haladást; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jóval a támogató párbeszéd előtt nyújtsanak be további ÜHG-csökkentési kötelezettségvállalásokat, amelyek túlmennek a Párizsi Megállapodás szerinti jelenlegi kötelezettségvállalásokon, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvések tekintetében fennálló szakadék megszüntetéséhez az EU képességeinek megfelelően; |
| --- | --- |

26.

reméli, hogy a COP 23 folyamán sikerül egyértelmű helyzetet teremteni a 2018-as támogató párbeszéd struktúráját illetően, mivel az kulcsfontosságú lehetőség lesz a megállapodás mérséklési célkitűzése felé tett haladás felmérésére, valamint arra, hogy 2020-ig információkkal szolgáljon a részes felek 2030-as nemzeti vállalásainak előkészítése és felülvizsgálata számára, a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében; úgy véli, hogy az Uniónak proaktív szerepet kell vállalnia ebben az első támogató párbeszédben, hogy felmérje a közös törekvéseket és a kötelezettségvállalások teljesítése terén elért haladást; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jóval a támogató párbeszéd előtt nyújtsanak be további ÜHG-csökkentési kötelezettségvállalásokat, amelyek túlmennek a Párizsi Megállapodás szerinti jelenlegi kötelezettségvállalásokon, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvések tekintetében fennálló szakadék megszüntetéséhez az EU képességeinek megfelelően;

| 27. | emlékeztet rá, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedéseknek a 2020 előtti időszakban történő növelése abszolút előfeltétele a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljai elérésének, és kéri az EU-t annak biztosítására, hogy a rövid távú cselekvés maradjon a COP 23 napirendjén; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet rá, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedéseknek a 2020 előtti időszakban történő növelése abszolút előfeltétele a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljai elérésének, és kéri az EU-t annak biztosítására, hogy a rövid távú cselekvés maradjon a COP 23 napirendjén;

Éghajlat-finanszírozás és a végrehajtás egyéb módjai

Éghajlat-finanszírozás és a végrehajtás egyéb módjai

| 28. | üdvözli a „100 milliárd dollárhoz vezető útitervet”, amelynek célja, hogy 2020-ig 100 milliárd dollárt mobilizáljon a fejlődő országokban végrehajtandó éghajlati cselekvésre; hangsúlyozza, hogy a mobilizálási célt a COP 21 konferencián hozott döntéssel 2025-ig meghosszabbították; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a „100 milliárd dollárhoz vezető útitervet”, amelynek célja, hogy 2020-ig 100 milliárd dollárt mobilizáljon a fejlődő országokban végrehajtandó éghajlati cselekvésre; hangsúlyozza, hogy a mobilizálási célt a COP 21 konferencián hozott döntéssel 2025-ig meghosszabbították;

| 29. | üdvözli a Párizsi Megállapodás feleinek kötelezettségvállalását, miszerint a pénzügyi mozgásokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlesztésre irányuló célokhoz igazítják; úgy véli ezért, hogy az EU-nak sürgősen fel kell lépnie a fosszilis tüzelőanyagok és magas szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrák felé irányuló pénzügyi mozgásokkal szemben; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a Párizsi Megállapodás feleinek kötelezettségvállalását, miszerint a pénzügyi mozgásokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlesztésre irányuló célokhoz igazítják; úgy véli ezért, hogy az EU-nak sürgősen fel kell lépnie a fosszilis tüzelőanyagok és magas szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrák felé irányuló pénzügyi mozgásokkal szemben;

| 30. | elismeri a Párizsi Megállapodásban a veszteségekre és károkra vonatkozóan foglalt mechanizmus kezelésének fontosságát, és határozottan támogatja, hogy ezt a bonni COP 23 során vitassák meg; |
| --- | --- |

30.

elismeri a Párizsi Megállapodásban a veszteségekre és károkra vonatkozóan foglalt mechanizmus kezelésének fontosságát, és határozottan támogatja, hogy ezt a bonni COP 23 során vitassák meg;

| 31. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok továbbra is az éghajlattal kapcsolatos fellépés középpontjában álljanak, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsák, hogy az alkalmazkodási intézkedésekről folytatott tárgyalások elismerjék az emberi jogok tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának szükségességét, ami felöleli a nemek közötti egyenlőséget, a nők teljes körű és egyenlő részvételét, valamint a munkaerő igazságos átállásának aktív előmozdítását, megteremtve a mindenkit megillető tisztes munkát és jó minőségű munkahelyeket; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok továbbra is az éghajlattal kapcsolatos fellépés középpontjában álljanak, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsák, hogy az alkalmazkodási intézkedésekről folytatott tárgyalások elismerjék az emberi jogok tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának szükségességét, ami felöleli a nemek közötti egyenlőséget, a nők teljes körű és egyenlő részvételét, valamint a munkaerő igazságos átállásának aktív előmozdítását, megteremtve a mindenkit megillető tisztes munkát és jó minőségű munkahelyeket;

| 32. | üdvözli, hogy folyamatosan emelkedik az uniós éghajlat-finanszírozás szintje, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség; fontosnak tartja annak biztosítását, hogy más fejlett részes felek is járuljanak hozzá a 100 milliárd dolláros cél eléréséhez; konkrét uniós és nemzetközi kötelezettségvállalásokat szorgalmaz további finanszírozási források biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy folyamatosan emelkedik az uniós éghajlat-finanszírozás szintje, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség; fontosnak tartja annak biztosítását, hogy más fejlett részes felek is járuljanak hozzá a 100 milliárd dolláros cél eléréséhez; konkrét uniós és nemzetközi kötelezettségvállalásokat szorgalmaz további finanszírozási források biztosítása érdekében;

| 33. | ambiciózus kötelezettségvállalásra szólítja fel a kormányokat, valamint az állami és magánkézben lévő pénzintézeteket, például bankokat, nyugdíjalapokat és biztosítótársaságokat arra vonatkozóan, hogy hitelezési és beruházási gyakorlataikat a Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében összehangolják a jóval 2 oC alatti célkitűzéssel és a fosszilis tüzelőanyagok elhagyásával, beleértve a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos beruházásokra nyújtott exporthitelek fokozatos kivezetését is; kéri, hogy a zöld beruházásokhoz nyújtsanak egyedi állami garanciákat, valamint a zöld beruházási alapok és a zöld kötvények kibocsátói számára biztosítsanak tanúsítványokat és adókedvezményeket; |
| --- | --- |

33.

ambiciózus kötelezettségvállalásra szólítja fel a kormányokat, valamint az állami és magánkézben lévő pénzintézeteket, például bankokat, nyugdíjalapokat és biztosítótársaságokat arra vonatkozóan, hogy hitelezési és beruházási gyakorlataikat a Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében összehangolják a jóval 2 o

| 34. | elismeri, hogy a nemzeti és nemzetközi adózási rendszerekben végrehajtandó változtatások, köztük az adóterheknek a munkáról a tőkére való átterelése, a „szennyező fizet” elvének alkalmazása, a fosszilis energiaforrásokból történő tőkekivonás, a megfelelő szén-dioxid ár elengedhetetlenül fontosak az olyan köz- és magánberuházások ösztönzése szempontjából kedvező gazdasági környezet megteremtéséhez, amelyek lehetővé teszik az iparpolitikák fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseinek teljesítését; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a nemzeti és nemzetközi adózási rendszerekben végrehajtandó változtatások, köztük az adóterheknek a munkáról a tőkére való átterelése, a „szennyező fizet” elvének alkalmazása, a fosszilis energiaforrásokból történő tőkekivonás, a megfelelő szén-dioxid ár elengedhetetlenül fontosak az olyan köz- és magánberuházások ösztönzése szempontjából kedvező gazdasági környezet megteremtéséhez, amelyek lehetővé teszik az iparpolitikák fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseinek teljesítését;

| 35. | ösztönzi a fejlett és a fejlődő országok közötti együttműködés erősítését többek között a tervezett nemzeti vállalásokkal kapcsolatos partnerség révén annak érdekében, hogy az országok ténylegesen hozzáférhessenek a tervezett nemzeti vállalásuk teljesítésére és meghaladására irányuló politikák bevezetéséhez szükséges technikai tudáshoz és pénzügyi támogatáshoz; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi a fejlett és a fejlődő országok közötti együttműködés erősítését többek között a tervezett nemzeti vállalásokkal kapcsolatos partnerség révén annak érdekében, hogy az országok ténylegesen hozzáférhessenek a tervezett nemzeti vállalásuk teljesítésére és meghaladására irányuló politikák bevezetéséhez szükséges technikai tudáshoz és pénzügyi támogatáshoz;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a párizsi megállapodás uniós költségvetést érintő lehetséges következményeinek teljes körű értékelését, és dolgozzon ki egy célzott automatikus uniós finanszírozási mechanizmust, amely megfelelő kiegészítő támogatást nyújt ahhoz, hogy az EU igazságosan részt vállaljon a 100 milliárd USD összegű nemzetközi éghajlat-finanszírozási cél teljesítésében; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a párizsi megállapodás uniós költségvetést érintő lehetséges következményeinek teljes körű értékelését, és dolgozzon ki egy célzott automatikus uniós finanszírozási mechanizmust, amely megfelelő kiegészítő támogatást nyújt ahhoz, hogy az EU igazságosan részt vállaljon a 100 milliárd USD összegű nemzetközi éghajlat-finanszírozási cél teljesítésében;

| 37. | konkrét kötelezettségvállalásokra szólít fel az éghajlat-politika további finanszírozási forrásainak megteremtése érdekében, többek között a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó bevezetésével, a 2021 és 2030 közötti időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere bizonyos mennyiségű kibocsátási egységeinek korlátozásával, és a légi közlekedésre és a hajózásra vonatkozó uniós és nemzetközi intézkedésekből származó bevételeknek az éghajlat-politika nemzetközi finanszírozására és az Éghajlatváltozási Alapra való fordításával; |
| --- | --- |

37.

konkrét kötelezettségvállalásokra szólít fel az éghajlat-politika további finanszírozási forrásainak megteremtése érdekében, többek között a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó bevezetésével, a 2021 és 2030 közötti időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere bizonyos mennyiségű kibocsátási egységeinek korlátozásával, és a légi közlekedésre és a hajózásra vonatkozó uniós és nemzetközi intézkedésekből származó bevételeknek az éghajlat-politika nemzetközi finanszírozására és az Éghajlatváltozási Alapra való fordításával;

A nem állami szereplők szerepe

A nem állami szereplők szerepe

| 38. | kiemeli, hogy a nem állami szereplők egyre szélesebb köre lép fel a dekarbonizáció érdekében és azzal a céllal, hogy ellenállóbbá váljanak az éghajlatváltozással szemben; hangsúlyozza ennélfogva a kormányok, az üzleti közösség, a városok, a régiók, a nemzetközi szervezetek, a civil társadalom és a tudományos intézmények közötti strukturált és építő jellegű párbeszéd, valamint az éghajlati fellépés megtervezésébe és végrehajtásába való bevonásuk jelentőségét abban, hogy erőteljes globális fellépés induljon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és ellenállóképes társadalmak létrehozása céljából, valamint hogy tanúsítani lehessen a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladást; |
| --- | --- |

38.

kiemeli, hogy a nem állami szereplők egyre szélesebb köre lép fel a dekarbonizáció érdekében és azzal a céllal, hogy ellenállóbbá váljanak az éghajlatváltozással szemben; hangsúlyozza ennélfogva a kormányok, az üzleti közösség, a városok, a régiók, a nemzetközi szervezetek, a civil társadalom és a tudományos intézmények közötti strukturált és építő jellegű párbeszéd, valamint az éghajlati fellépés megtervezésébe és végrehajtásába való bevonásuk jelentőségét abban, hogy erőteljes globális fellépés induljon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és ellenállóképes társadalmak létrehozása céljából, valamint hogy tanúsítani lehessen a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladást;

| 39. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy az UNFCCC más részes feleivel együtt támogassanak egy olyan folyamatot, amely aktívan bevonja a nem állami szereplőket a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról szóló tárgyalásokba, a nemzeti politikai átalakulások ellenére támogatja az államok nemzeti hozzájárulásainak megvalósítására irányuló erőfeszítéseiket, valamint lehetővé teszi annak feltárását, hogy az említett szereplők milyen új formákban csatlakozhatnak és társulhatnak az UNFCCC keretében végzett munkához; |
| --- | --- |

39.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy az UNFCCC más részes feleivel együtt támogassanak egy olyan folyamatot, amely aktívan bevonja a nem állami szereplőket a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról szóló tárgyalásokba, a nemzeti politikai átalakulások ellenére támogatja az államok nemzeti hozzájárulásainak megvalósítására irányuló erőfeszítéseiket, valamint lehetővé teszi annak feltárását, hogy az említett szereplők milyen új formákban csatlakozhatnak és társulhatnak az UNFCCC keretében végzett munkához;

| 40. | hangsúlyozza a nem állami szereplők éghajlat-politikai cselekvési programja (NAZCA) által a nem állami szereplők – úgymint a Polgármesterek Globális Szövetsége, a Mission Innovation, az InsuResilience, a mindenki számára elérhető fenntartható energia és a nemzeti hozzájárulásokkal kapcsolatos partnerség – fellépésének elősegítése és nyomon követése terén betöltött fontos szerepet; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a nem állami szereplők éghajlat-politikai cselekvési programja (NAZCA) által a nem állami szereplők – úgymint a Polgármesterek Globális Szövetsége, a Mission Innovation, az InsuResilience, a mindenki számára elérhető fenntartható energia és a nemzeti hozzájárulásokkal kapcsolatos partnerség – fellépésének elősegítése és nyomon követése terén betöltött fontos szerepet;

| 41. | üdvözli az éghajlatváltozás elleni küzdelem bajnokai („Climate Champions”) által a marrákesi éghajlat-politikai partnerség keretében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az éghajlatváltozás elleni küzdelem bajnokai („Climate Champions”) által a marrákesi éghajlat-politikai partnerség keretében tett erőfeszítéseket;

| 42. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjével (intézményekkel, magánszektorral, nem kormányzati szervezetekkel és helyi közösségekkel) működjenek együtt annak érdekében, hogy kezdeményezéseket dolgozzanak ki a kulcsfontosságú ágazatokban (energia, technológiák, városok, közlekedés), valamint hogy az alkalmazkodásra és a rugalmasságra irányuló kezdeményezéseket dolgozzanak ki az alkalmazkodási problémák megoldása érdekében, különösen a vízhez való hozzáférés, az élelmezésbiztonság vagy a kockázatmegelőzés területén; felszólítja az összes kormányt és a civil társadalom valamennyi szereplőjét e cselekvési program támogatására és megerősítésére; |
| --- | --- |

42.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjével (intézményekkel, magánszektorral, nem kormányzati szervezetekkel és helyi közösségekkel) működjenek együtt annak érdekében, hogy kezdeményezéseket dolgozzanak ki a kulcsfontosságú ágazatokban (energia, technológiák, városok, közlekedés), valamint hogy az alkalmazkodásra és a rugalmasságra irányuló kezdeményezéseket dolgozzanak ki az alkalmazkodási problémák megoldása érdekében, különösen a vízhez való hozzáférés, az élelmezésbiztonság vagy a kockázatmegelőzés területén; felszólítja az összes kormányt és a civil társadalom valamennyi szereplőjét e cselekvési program támogatására és megerősítésére;

| 43. | emlékezteti az ENFCCC részes feleit és magát az ENSZ-t, hogy az egyéni fellépések éppoly fontosak, mint a kormányok és az intézmények fellépései; ezért kéri, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket olyan, a lakosság körében végrehajtandó tudatosságnövelő és tájékoztató kampányok és fellépések érdekében, amelyek rámutatnak arra, hogy milyen apró és nagy tettek járulnak hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez a fejlett és a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

43.

emlékezteti az ENFCCC részes feleit és magát az ENSZ-t, hogy az egyéni fellépések éppoly fontosak, mint a kormányok és az intézmények fellépései; ezért kéri, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket olyan, a lakosság körében végrehajtandó tudatosságnövelő és tájékoztató kampányok és fellépések érdekében, amelyek rámutatnak arra, hogy milyen apró és nagy tettek járulnak hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez a fejlett és a fejlődő országokban;

Valamennyi ágazat átfogó erőfeszítése

Valamennyi ágazat átfogó erőfeszítése

| 44. | üdvözli a kibocsátáskereskedelmi rendszerek globális fejlődését, amelyek négy kontinensen 18 kibocsátáskereskedelmi rendszert ölelnek fel, és a globális GDP 40 %-át teszik ki; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse a kapcsolatot az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és más kibocsátáskereskedelmi rendszerek között azzal a céllal, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtése révén a jövőben nemzetközi szén-dioxid-piaci mechanizmusok jöjjenek létre az éghajlatvédelmi törekvések növelése, és egyúttal a kibocsátásáthelyezés kockázata csökkentésének elősegítése érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének összekapcsolása tartósan hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és ne ássa alá az EU hazai ÜHG-kibocsátási célját; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a kibocsátáskereskedelmi rendszerek globális fejlődését, amelyek négy kontinensen 18 kibocsátáskereskedelmi rendszert ölelnek fel, és a globális GDP 40 %-át teszik ki; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse a kapcsolatot az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és más kibocsátáskereskedelmi rendszerek között azzal a céllal, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtése révén a jövőben nemzetközi szén-dioxid-piaci mechanizmusok jöjjenek létre az éghajlatvédelmi törekvések növelése, és egyúttal a kibocsátásáthelyezés kockázata csökkentésének elősegítése érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének összekapcsolása tartósan hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és ne ássa alá az EU hazai ÜHG-kibocsátási célját;

| 45. | hangsúlyozza, hogy nagyobb ambícióra és fellépésre van szükség ahhoz, hogy fenntartsák a megfelelő ösztönzőket az EU 2050-re szóló éghajlat- és energiapolitikai céljainak eléréséhez szükséges ÜHG-kibocsátások csökkentésére; kiemeli, hogy nem történt elégséges előrelépés a közlekedés és a mezőgazdasági ágazat ÜHG-kibocsátásainak csökkentése terén a 2020-as célokhoz képest, és hogy fokozni kell az erőfeszítéseket ahhoz, hogy ezek az ágazatok teljesítsék a kitűzött célt a kibocsátáscsökkentéshez való 2030-ig nyújtandó hozzájárulást illetően; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy nagyobb ambícióra és fellépésre van szükség ahhoz, hogy fenntartsák a megfelelő ösztönzőket az EU 2050-re szóló éghajlat- és energiapolitikai céljainak eléréséhez szükséges ÜHG-kibocsátások csökkentésére; kiemeli, hogy nem történt elégséges előrelépés a közlekedés és a mezőgazdasági ágazat ÜHG-kibocsátásainak csökkentése terén a 2020-as célokhoz képest, és hogy fokozni kell az erőfeszítéseket ahhoz, hogy ezek az ágazatok teljesítsék a kitűzött célt a kibocsátáscsökkentéshez való 2030-ig nyújtandó hozzájárulást illetően;

| 46. | hangsúlyozza bármilyen jövőbeli piaci megközelítés környezeti integritásának fontosságát a Párizsi Megállapodás keretében és azon túlmenően is, figyelembe véve a kockázatokat, úgymint a kétszeres beszámítást lehetővé tevő joghézagokat, a kibocsátáscsökkentés tartósságával és kiegészítő jellegével kapcsolatos problémákat, a fenntartható fejlődést érintő lehetséges negatív hatásokat és a nemzeti hozzájárulások ambiciózusságának csökkentésére irányuló torz ösztönzőket; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza bármilyen jövőbeli piaci megközelítés környezeti integritásának fontosságát a Párizsi Megállapodás keretében és azon túlmenően is, figyelembe véve a kockázatokat, úgymint a kétszeres beszámítást lehetővé tevő joghézagokat, a kibocsátáscsökkentés tartósságával és kiegészítő jellegével kapcsolatos problémákat, a fenntartható fejlődést érintő lehetséges negatív hatásokat és a nemzeti hozzájárulások ambiciózusságának csökkentésére irányuló torz ösztönzőket;

| 47. | kiemeli, hogy az ÜHG-kibocsátásra, a megújulóenergia-forrásokra és az energiamegtakarításra vonatkozó 20-20-20-as célok kulcsszerepet játszottak e folyamat elősegítésében, valamint abban, hogy a különféle környezetvédelmi iparágakban sikerült több mint 4,2 millió munkahelyet megőrizni és folyamatos növekedést elérni a válság idején; |
| --- | --- |

47.

kiemeli, hogy az ÜHG-kibocsátásra, a megújulóenergia-forrásokra és az energiamegtakarításra vonatkozó 20-20-20-as célok kulcsszerepet játszottak e folyamat elősegítésében, valamint abban, hogy a különféle környezetvédelmi iparágakban sikerült több mint 4,2 millió munkahelyet megőrizni és folyamatos növekedést elérni a válság idején;

| 48. | tudomásul veszi az ICAO 2016. évi közgyűlésének döntését a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációra és a kibocsátás csökkentésére vonatkozó globális rendszerének (CORSIA) létrehozásáról; |
| --- | --- |

48.

tudomásul veszi az ICAO 2016. évi közgyűlésének döntését a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációra és a kibocsátás csökkentésére vonatkozó globális rendszerének (CORSIA) létrehozásáról;

| 49. | csalódottságának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy az ICAO nem jutott megállapodásra a kibocsátások csökkentéséről a CORSIA bevezetésével összefüggésben, hanem elsősorban a kompenzációra összpontosított; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyáltalán nem garantálják a kompenzáció minőségét, hogy a CORSIA alkalmazása jogilag csak 2027-től kötelező, és hogy az ICAO jelentősebb tagjai egyelőre nem vállaltak kötelezettséget az önkéntes szakaszban való részvételre, ugyanakkor pedig más jelentős kibocsátók nem kötelezték el magukat a szén-dioxid-semleges növekedés mellett, ami számos kérdést felvet a tényleges éghajlati hatásokat illetően, az eredmény pedig igencsak elmarad az Európai Unió azon várakozásaitól, amelyeket az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer követelményei végrehajtásának felfüggesztésről való döntés meghozatalakor táplált; kéri, hogy gyorsan véglegesítsenek egy határozott szabályrendszert a CORSIA gyakorlatba történő átültetése céljából, hogy nemzeti és regionális szinten valamennyi fél időben végrehajthassa és megfelelően érvényesíthesse azt; kéri továbbá a motorok teljesítményével és az üzemanyagok minőségével kapcsolatos technológiai innováció fokozását; |
| --- | --- |

49.

csalódottságának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy az ICAO nem jutott megállapodásra a kibocsátások csökkentéséről a CORSIA bevezetésével összefüggésben, hanem elsősorban a kompenzációra összpontosított; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyáltalán nem garantálják a kompenzáció minőségét, hogy a CORSIA alkalmazása jogilag csak 2027-től kötelező, és hogy az ICAO jelentősebb tagjai egyelőre nem vállaltak kötelezettséget az önkéntes szakaszban való részvételre, ugyanakkor pedig más jelentős kibocsátók nem kötelezték el magukat a szén-dioxid-semleges növekedés mellett, ami számos kérdést felvet a tényleges éghajlati hatásokat illetően, az eredmény pedig igencsak elmarad az Európai Unió azon várakozásaitól, amelyeket az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer követelményei végrehajtásának felfüggesztésről való döntés meghozatalakor táplált; kéri, hogy gyorsan véglegesítsenek egy határozott szabályrendszert a CORSIA gyakorlatba történő átültetése céljából, hogy nemzeti és regionális szinten valamennyi fél időben végrehajthassa és megfelelően érvényesíthesse azt; kéri továbbá a motorok teljesítményével és az üzemanyagok minőségével kapcsolatos technológiai innováció fokozását;

| 50. | emlékeztet rá, hogy míg az Európán belüli repülésekre továbbra is az EU ETS vonatkozik, a hatályos szabályozás bármiféle módosítása és a CORSIA gyakorlatba történő átültetése csakis a rendszer törekvési szintjének és a későbbiekben kialakítandó végrehajtási intézkedéseknek a fényében vizsgálható; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet rá, hogy míg az Európán belüli repülésekre továbbra is az EU ETS vonatkozik, a hatályos szabályozás bármiféle módosítása és a CORSIA gyakorlatba történő átültetése csakis a rendszer törekvési szintjének és a későbbiekben kialakítandó végrehajtási intézkedéseknek a fényében vizsgálható;

| 51. | tudomásul veszi a hajózásból származó ÜHG-kibocsátások csökkentésére irányuló átfogó IMO-stratégia kialakítására vonatkozó menetrendet, amelyet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 70. ülésén fogadtak el; sürgeti az IMO-t, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban dolgozzon ki globális mechanizmust oly módon, hogy nagyra törő kibocsátáscsökkentési célt tűznek ki, valamint konkrét határidőket állapítanak meg a 2018 tavaszán elfogadandó, üvegházhatású gázokkal kapcsolatos első IMO-stratégia részeként; |
| --- | --- |

51.

tudomásul veszi a hajózásból származó ÜHG-kibocsátások csökkentésére irányuló átfogó IMO-stratégia kialakítására vonatkozó menetrendet, amelyet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 70. ülésén fogadtak el; sürgeti az IMO-t, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban dolgozzon ki globális mechanizmust oly módon, hogy nagyra törő kibocsátáscsökkentési célt tűznek ki, valamint konkrét határidőket állapítanak meg a 2018 tavaszán elfogadandó, üvegházhatású gázokkal kapcsolatos első IMO-stratégia részeként;

| 52. | üdvözli az éghajlat felmelegedését okozó fluorozott szénhidrogének globális fokozatos csökkentéséről szóló kigali módosítást; úgy véli, ez konkrét lépést jelent a Párizsi Megállapodás végrehajtása felé, amely 2050-re jóval több mint 70 milliárd tonna CO2-egyenértékű kibocsátás elkerülését tenné lehetővé, ami az Amerikai Egyesült Államok éves kibocsátásának a 11-szerese, és ezért ösztönzi a Montreali Jegyzőkönyv valamennyi részes felét, hogy mindent tegyenek meg ennek gyors ratifikálása érdekében; emlékeztet arra, hogy az EU ambiciózus jogszabályokat fogadott el a fluorozott szénhidrogének 2030-ig történő 79 %-os fokozatos csökkentésére vonatkozóan, mivel széles körben rendelkezésre állnak az éghajlatbarát alternatívák, és az ezekben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az éghajlat felmelegedését okozó fluorozott szénhidrogének globális fokozatos csökkentéséről szóló kigali módosítást; úgy véli, ez konkrét lépést jelent a Párizsi Megállapodás végrehajtása felé, amely 2050-re jóval több mint 70 milliárd tonna CO2

Az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia alkalmazkodás révén

Az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia alkalmazkodás révén

| 53. | megjegyzi, hogy a COP 23 fidzsi elnökségének prioritásai közé tartoznak olyan területek is, ahol különös hangsúlyt kapnak az alkalmazkodással és a rezilienciával kapcsolatos cselekvések; emlékeztet rá, hogy az alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek valamennyi ország számára, ha minimálisra kívánják csökkenteni a negatív hatásokat és maradéktalanul ki kívánják használni az éghajlatváltozásnak ellenálló növekedés és a fenntartható fejlődés lehetőségeit; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a COP 23 fidzsi elnökségének prioritásai közé tartoznak olyan területek is, ahol különös hangsúlyt kapnak az alkalmazkodással és a rezilienciával kapcsolatos cselekvések; emlékeztet rá, hogy az alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek valamennyi ország számára, ha minimálisra kívánják csökkenteni a negatív hatásokat és maradéktalanul ki kívánják használni az éghajlatváltozásnak ellenálló növekedés és a fenntartható fejlődés lehetőségeit;

| 54. | kéri ennek megfelelően hosszú távú alkalmazkodási célok kitűzését; emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok – járultak hozzá legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, de ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel; |
| --- | --- |

54.

kéri ennek megfelelően hosszú távú alkalmazkodási célok kitűzését; emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok – járultak hozzá legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, de ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel;

| 55. | hangsúlyozza, hogy valóban integrálni kell a nemzeti fejlesztési stratégiákba az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, és ugyanakkor javítani kell a különböző kormányzati szintek és az érintett felek közötti koordinációs csatornákat; úgy véli, hogy a katasztrófakockázat-csökkentési stratégiákkal és tervekkel való koherencia is nagyon fontos; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy valóban integrálni kell a nemzeti fejlesztési stratégiákba az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, és ugyanakkor javítani kell a különböző kormányzati szintek és az érintett felek közötti koordinációs csatornákat; úgy véli, hogy a katasztrófakockázat-csökkentési stratégiákkal és tervekkel való koherencia is nagyon fontos;

| 56. | hangsúlyozza az éghajlatváltozás által kifejezetten a városokra gyakorolt hatások és ezek egyedi alkalmazkodási és mérséklési kihívásai és lehetőségei felmérésének fontosságát; úgy ítéli meg, hogy az éghajlatváltozás hatásai helyi dimenziójának kezelése során kulcsfontosságú a városok és a helyi hatóságok azon képességének megerősítése, hogy kötelezettséget vállaljanak és dolgozzanak közösségük rezilienciájáért; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza az éghajlatváltozás által kifejezetten a városokra gyakorolt hatások és ezek egyedi alkalmazkodási és mérséklési kihívásai és lehetőségei felmérésének fontosságát; úgy ítéli meg, hogy az éghajlatváltozás hatásai helyi dimenziójának kezelése során kulcsfontosságú a városok és a helyi hatóságok azon képességének megerősítése, hogy kötelezettséget vállaljanak és dolgozzanak közösségük rezilienciájáért;

| 57. | úgy véli, hogy az éghajlat-politikák kellően széleskörű támogatásban részesülnek, ha szociális intézkedésekkel, köztük egy igazságos átmeneti alappal egészülnek ki, amely az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelenlegi kihívásait összekapcsolja a munkanélküliség és a bizonytalan foglalkoztatási formák elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekkel; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy az éghajlat-politikák kellően széleskörű támogatásban részesülnek, ha szociális intézkedésekkel, köztük egy igazságos átmeneti alappal egészülnek ki, amely az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelenlegi kihívásait összekapcsolja a munkanélküliség és a bizonytalan foglalkoztatási formák elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekkel;

| 58. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra a 2013-as uniós alkalmazkodási stratégiát azzal céllal, hogy nagyobb hangsúlyt és több hozzáadott értéket kaphassanak az átfogó uniós szinten végzett alkalmazkodási műveletek a Párizsi Megállapodással való összefüggések erősítésével, illetve az alkalmazkodási műveletekkel kapcsolatos jó gyakorlatok, példák és információk tényleges megosztásának további fejlesztésével; hangsúlyozza, hogy olyan rendszereket és eszközöket kell kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik a nemzeti alkalmazkodási tervek és fellépések eredményeinek és hatékonyságának nyomon követését; |
| --- | --- |

58.

felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra a 2013-as uniós alkalmazkodási stratégiát azzal céllal, hogy nagyobb hangsúlyt és több hozzáadott értéket kaphassanak az átfogó uniós szinten végzett alkalmazkodási műveletek a Párizsi Megállapodással való összefüggések erősítésével, illetve az alkalmazkodási műveletekkel kapcsolatos jó gyakorlatok, példák és információk tényleges megosztásának további fejlesztésével; hangsúlyozza, hogy olyan rendszereket és eszközöket kell kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik a nemzeti alkalmazkodási tervek és fellépések eredményeinek és hatékonyságának nyomon követését;

| 59. | emlékeztet rá, hogy az EU szárazföldi felületének 90 %-át borító mezőgazdasági földterületeket, vizes élőhelyeket és erdőket keményen sújtja az éghajlatváltozás. hangsúlyozza továbbá, hogy ez az ágazat – a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) – elnyelője és forrása is a kibocsátásoknak, és elengedhetetlen a mérséklés és a reziliencia fokozása szempontjából; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet rá, hogy az EU szárazföldi felületének 90 %-át borító mezőgazdasági földterületeket, vizes élőhelyeket és erdőket keményen sújtja az éghajlatváltozás. hangsúlyozza továbbá, hogy ez az ágazat – a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) – elnyelője és forrása is a kibocsátásoknak, és elengedhetetlen a mérséklés és a reziliencia fokozása szempontjából;

| 60. | emlékeztet arra, hogy a 2016. november 4-i Párizsi Megállapodás 2. cikke értelmében a megállapodás célja többek között az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelése, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztése és az üvegházhatású gázok alacsony szintű kibocsátásának támogatása az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül, és kéri a tagállamokat, hogy a pénzügyi források áramlását hozzák összhangba ezzel a célkitűzéssel; |
| --- | --- |

60.

emlékeztet arra, hogy a 2016. november 4-i Párizsi Megállapodás 2. cikke értelmében a megállapodás célja többek között az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelése, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztése és az üvegházhatású gázok alacsony szintű kibocsátásának támogatása az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül, és kéri a tagállamokat, hogy a pénzügyi források áramlását hozzák összhangba ezzel a célkitűzéssel;

| 61. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tétlenség súlyos és gyakran visszafordíthatatlan következményekkel jár, és emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás a világ valamennyi régióját érinti különféle, de egytől egyig rendkívül pusztító formákban, amelyek következtében migrációs áramlások, halálesetek, valamint gazdasági, ökológiai és társadalmi veszteségek következnek be; kiemeli, hogy a tiszta és megújuló energetikai technológiát biztosító innováció érdekében tett összehangolt globális politikai és pénzügyi támogatás elengedhetetlen az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez és a növekedés ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

61.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tétlenség súlyos és gyakran visszafordíthatatlan következményekkel jár, és emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás a világ valamennyi régióját érinti különféle, de egytől egyig rendkívül pusztító formákban, amelyek következtében migrációs áramlások, halálesetek, valamint gazdasági, ökológiai és társadalmi veszteségek következnek be; kiemeli, hogy a tiszta és megújuló energetikai technológiát biztosító innováció érdekében tett összehangolt globális politikai és pénzügyi támogatás elengedhetetlen az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez és a növekedés ösztönzéséhez;

| 62. | elismeri a klímamenekült általánosan elfogadott fogalommeghatározásának kidolgozásával kapcsolatos számos nehézséget, de kéri az éghajlati okokból történő lakóhelyelhagyás és a globális felmelegedés által kiváltott katasztrófák okozta migráció jellegének és súlyosságának komoly elismerését; aggodalommal állapítja meg, hogy 2008 és 2013 között 166 millió személy kényszerült lakóhelyének elhagyására természeti katasztrófák, a tengerszint emelkedése, szélsőséges időjárási jelenségek, elsivatagosodás, vízhiány, valamint a trópusi és a kórokozó-átvivők (vektorok) által terjesztett betegségek terjedése miatt; felhívja a figyelmet különösen arra, hogy Afrika és a Közel-Kelet egyes részein az éghajlattal kapcsolatos fejlemények hozzájárulhatnak a politikai instabilitáshoz, a gazdasági nehézségekhez és a földközi-tengeri menekültválság kiterjedéséhez; |
| --- | --- |

62.

elismeri a klímamenekült általánosan elfogadott fogalommeghatározásának kidolgozásával kapcsolatos számos nehézséget, de kéri az éghajlati okokból történő lakóhelyelhagyás és a globális felmelegedés által kiváltott katasztrófák okozta migráció jellegének és súlyosságának komoly elismerését; aggodalommal állapítja meg, hogy 2008 és 2013 között 166 millió személy kényszerült lakóhelyének elhagyására természeti katasztrófák, a tengerszint emelkedése, szélsőséges időjárási jelenségek, elsivatagosodás, vízhiány, valamint a trópusi és a kórokozó-átvivők (vektorok) által terjesztett betegségek terjedése miatt; felhívja a figyelmet különösen arra, hogy Afrika és a Közel-Kelet egyes részein az éghajlattal kapcsolatos fejlemények hozzájárulhatnak a politikai instabilitáshoz, a gazdasági nehézségekhez és a földközi-tengeri menekültválság kiterjedéséhez;

| 63. | megjegyzi, hogy az erdőirtás és erdőpusztulás a üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának 20 %-áért felelős, és hangsúlyozza az erdők és az aktív fenntartható erdőgazdálkodás éghajlatváltozás mérséklésében betöltött szerepét, és azt, hogy fokozni kell az erdők éghajlatváltozással kapcsolatos alkalmazkodási kapacitásait és ellenálló képességét; hangsúlyozza, hogy a trópusi erdőkre összpontosító mérséklési erőfeszítésekre (REDD+) van szükség; hangsúlyozza, hogy ilyen erőfeszítések nélkül fennáll a veszélye, hogy a 2 oC alatti célkitűzést nem lehet megvalósítani; felhívja továbbá az EU-t, hogy növelje a fejlődő országokban az erdőirtás csökkentésére nyújtott nemzetközi finanszírozást; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy az erdőirtás és erdőpusztulás a üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának 20 %-áért felelős, és hangsúlyozza az erdők és az aktív fenntartható erdőgazdálkodás éghajlatváltozás mérséklésében betöltött szerepét, és azt, hogy fokozni kell az erdők éghajlatváltozással kapcsolatos alkalmazkodási kapacitásait és ellenálló képességét; hangsúlyozza, hogy a trópusi erdőkre összpontosító mérséklési erőfeszítésekre (REDD+) van szükség; hangsúlyozza, hogy ilyen erőfeszítések nélkül fennáll a veszélye, hogy a 2 o

A fejlődő országok támogatása

A fejlődő országok támogatása

| 64. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok is fontos szerepet játszanak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében, valamint hogy segítséget kell nyújtani ezeknek az országoknak az éghajlatváltozás kezelésére irányuló terveik végrehajtásához, teljes mértékben kihasználva a folyamatban lévő éghajlati intézkedések, az addisz-abebai cselekvési program és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend közötti szinergiákat, a kapcsolódó fenntartható fejlődési célkitűzéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok is fontos szerepet játszanak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében, valamint hogy segítséget kell nyújtani ezeknek az országoknak az éghajlatváltozás kezelésére irányuló terveik végrehajtásához, teljes mértékben kihasználva a folyamatban lévő éghajlati intézkedések, az addisz-abebai cselekvési program és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend közötti szinergiákat, a kapcsolódó fenntartható fejlődési célkitűzéseknek megfelelően;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban, különösen Afrikában a megújuló energiák használatának fokozásával elő kell mozdítani a fenntartható energiához való általános hozzáférést; hangsúlyozza, hogy Afrika óriási természeti erőforrásokkal rendelkezik, amelyek képesek biztosítani a földrész energiabiztonságát; hangsúlyozza, hogy idővel, amikor a villamosenergia-összeköttetések sikeresen kiépülnek, az európai energia egy része Afrikából jöhetne; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban, különösen Afrikában a megújuló energiák használatának fokozásával elő kell mozdítani a fenntartható energiához való általános hozzáférést; hangsúlyozza, hogy Afrika óriási természeti erőforrásokkal rendelkezik, amelyek képesek biztosítani a földrész energiabiztonságát; hangsúlyozza, hogy idővel, amikor a villamosenergia-összeköttetések sikeresen kiépülnek, az európai energia egy része Afrikából jöhetne;

| 66. | hangsúlyozza, hogy az Unió rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalattal, kapacitásokkal és globális befolyással, hogy vezető szerepet játsszon a Párizsi Megállapodás által ösztönzött globális átalakuláshoz szükséges intelligensebb, tisztább és ellenállóbb infrastruktúra kialakításában; felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok által az inkluzívabb, társadalmilag és környezetileg fenntarthatóbb, jólétben élő és biztonságosabb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalmakká való átalakulás terén tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy az Unió rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalattal, kapacitásokkal és globális befolyással, hogy vezető szerepet játsszon a Párizsi Megállapodás által ösztönzött globális átalakuláshoz szükséges intelligensebb, tisztább és ellenállóbb infrastruktúra kialakításában; felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok által az inkluzívabb, társadalmilag és környezetileg fenntarthatóbb, jólétben élő és biztonságosabb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalmakká való átalakulás terén tett erőfeszítéseket;

Ipar és versenyképesség

Ipar és versenyképesség

| 67. | üdvözli az európai ipar által a rá háruló kötelezettségek teljesítése és a Párizsi Megállapodásból eredő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket és az elért eredményeket, amelyek sikeressé és költséghatékonnyá tehetik az éghajlat-politikai fellépést; |
| --- | --- |

67.

üdvözli az európai ipar által a rá háruló kötelezettségek teljesítése és a Párizsi Megállapodásból eredő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket és az elért eredményeket, amelyek sikeressé és költséghatékonnyá tehetik az éghajlat-politikai fellépést;

| 68. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem globális prioritásként kezelendő, és valóban világszerte folytatni kell, egyúttal biztosítva az energiabiztonságot, és a gazdaság fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem globális prioritásként kezelendő, és valóban világszerte folytatni kell, egyúttal biztosítva az energiabiztonságot, és a gazdaság fenntarthatóságát;

| 69. | hangsúlyozza, hogy egy stabil és kiszámítható jogi keret, valamint az uniós és globális szinten adott egyértelmű szakpolitikai jelzések megkönnyítenék és elősegítenék az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokat; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy egy stabil és kiszámítható jogi keret, valamint az uniós és globális szinten adott egyértelmű szakpolitikai jelzések megkönnyítenék és elősegítenék az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokat;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a folyamatos elkötelezettség, különösen a kulcsfontosságú globális kibocsátók részéről, nélkülözhetetlen eleme az éghajlat-politikai fellépésnek és a Párizsi Megállapodásnak; rendkívül sajnálatosnak tartja az USA kormányának bejelentését a Párizsi Megállapodással kapcsolatos álláspontjáról; határozottan üdvözli ugyanakkor, hogy jelentős amerikai vállalatok, amelyek megértik az éghajlatváltozással járó kockázatokat és az éghajlat-politikai fellépésben rejlő lehetőségeket, továbbra is támogatják a Párizsi Megállapodást; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a folyamatos elkötelezettség, különösen a kulcsfontosságú globális kibocsátók részéről, nélkülözhetetlen eleme az éghajlat-politikai fellépésnek és a Párizsi Megállapodásnak; rendkívül sajnálatosnak tartja az USA kormányának bejelentését a Párizsi Megállapodással kapcsolatos álláspontjáról; határozottan üdvözli ugyanakkor, hogy jelentős amerikai vállalatok, amelyek megértik az éghajlatváltozással járó kockázatokat és az éghajlat-politikai fellépésben rejlő lehetőségeket, továbbra is támogatják a Párizsi Megállapodást;

| 71. | úgy véli, hogy amennyiben más jelentős gazdaságok is elzárkóznak attól, hogy az EU által vállaltakhoz hasonló kötelezettségeket vállaljanak az ÜHG-kibocsátások csökkentése terén, az európai ipar globális versenyképességének biztosítása érdekében fenn kell tartani a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó rendelkezéseket, különösen a magas kereskedelmi intenzitásnak és a magas szén-dioxid-intenzitású termelésnek kitett ágazatok esetében; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy amennyiben más jelentős gazdaságok is elzárkóznak attól, hogy az EU által vállaltakhoz hasonló kötelezettségeket vállaljanak az ÜHG-kibocsátások csökkentése terén, az európai ipar globális versenyképességének biztosítása érdekében fenn kell tartani a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó rendelkezéseket, különösen a magas kereskedelmi intenzitásnak és a magas szén-dioxid-intenzitású termelésnek kitett ágazatok esetében;

| 72. | üdvözli, hogy Kína, valamint az Unió energiaigényes iparágainak más fontos versenytársai bevezetik a szén-dioxid-kereskedelmet és az egyéb árképzési mechanizmusokat; úgy véli, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséig az Uniónak megfelelő és arányos intézkedéseket kell fenntartania ipara versenyképességének biztosítása és szükség esetén a kibocsátásáthelyezés megelőzése érdekében, figyelembe véve, hogy az energia, az ipar és az éghajlat-politika egymásba fonódnak; |
| --- | --- |

72.

üdvözli, hogy Kína, valamint az Unió energiaigényes iparágainak más fontos versenytársai bevezetik a szén-dioxid-kereskedelmet és az egyéb árképzési mechanizmusokat; úgy véli, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséig az Uniónak megfelelő és arányos intézkedéseket kell fenntartania ipara versenyképességének biztosítása és szükség esetén a kibocsátásáthelyezés megelőzése érdekében, figyelembe véve, hogy az energia, az ipar és az éghajlat-politika egymásba fonódnak;

| 73. | hangsúlyozza, hogy fontos az iparban dolgozó szakképzett munkások számának növelése, valamint a tudás és a bevált gyakorlatok terjesztése minőségi munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében, szükség esetén egyúttal támogatva a munkaerő méltányos átállását; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy fontos az iparban dolgozó szakképzett munkások számának növelése, valamint a tudás és a bevált gyakorlatok terjesztése minőségi munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében, szükség esetén egyúttal támogatva a munkaerő méltányos átállását;

Energiapolitika

Energiapolitika

| 74. | felszólítja az Uniót, hogy sürgesse a nemzetközi közösséget a konkrét intézkedések haladéktalan elfogadására, beleértve a környezeti vagy gazdasági szempontból káros támogatások fokozatos kivezetésének menetrendjét is, a fosszilis tüzelőanyagokat illetően is, mivel e támogatások torzítják a piaci versenyt, hátráltatják a nemzetközi együttműködést és akadályozzák az innovációt; |
| --- | --- |

74.

felszólítja az Uniót, hogy sürgesse a nemzetközi közösséget a konkrét intézkedések haladéktalan elfogadására, beleértve a környezeti vagy gazdasági szempontból káros támogatások fokozatos kivezetésének menetrendjét is, a fosszilis tüzelőanyagokat illetően is, mivel e támogatások torzítják a piaci versenyt, hátráltatják a nemzetközi együttműködést és akadályozzák az innovációt;

| 75. | hangsúlyozza az energiatakarékosság, az energiahatékonyság és a megújuló energia fontosságát a kibocsátások csökkentése, a pénzügyi megtakarítások, az energiabiztonság, valamint a kiszolgáltatott és szegény háztartások védelme és megsegítése érdekében az energiaszegénység megelőzése és enyhítése tekintetében; szorgalmazza az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedések és a megújuló energiaforrások fejlesztésének globális előmozdítását (például a megújuló energiaforrások önellátó előállításának és felhasználásának ösztönzésével); emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság prioritásnak tekintése és a megújuló energiaforrások terén játszott vezető szerep az EU energiauniójának két fő célját képezik; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza az energiatakarékosság, az energiahatékonyság és a megújuló energia fontosságát a kibocsátások csökkentése, a pénzügyi megtakarítások, az energiabiztonság, valamint a kiszolgáltatott és szegény háztartások védelme és megsegítése érdekében az energiaszegénység megelőzése és enyhítése tekintetében; szorgalmazza az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedések és a megújuló energiaforrások fejlesztésének globális előmozdítását (például a megújuló energiaforrások önellátó előállításának és felhasználásának ösztönzésével); emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság prioritásnak tekintése és a megújuló energiaforrások terén játszott vezető szerep az EU energiauniójának két fő célját képezik;

| 76. | hangsúlyozza az energiatárolási technológiák, az intelligens energiahálózatok és a keresletoldali válaszintézkedések kidolgozásának fontosságát, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy megerősödjön a megújuló energiaforrások részesedése az elektromos áram, a fűtés és a hűtés lakossági ágazataiban; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza az energiatárolási technológiák, az intelligens energiahálózatok és a keresletoldali válaszintézkedések kidolgozásának fontosságát, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy megerősödjön a megújuló energiaforrások részesedése az elektromos áram, a fűtés és a hűtés lakossági ágazataiban;

Kutatás, innováció és digitális technológiák

Kutatás, innováció és digitális technológiák

| 77. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás mérséklésével, az ahhoz való alkalmazkodást célzó politikákkal, az erőforrás-hatékonysággal, az alacsony kibocsátású technológiákkal és a másodlagos nyersanyagok fenntartható felhasználásával (körforgásos gazdaság) kapcsolatos folyamatos és megerősített kutatás és innováció kulcsfontosságú ahhoz, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem költséghatékony legyen, és csökkenjen a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség; ezért globális kötelezettségvállalásokat sürget a beruházások fokozása és erre a területre való irányítása érdekében; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás mérséklésével, az ahhoz való alkalmazkodást célzó politikákkal, az erőforrás-hatékonysággal, az alacsony kibocsátású technológiákkal és a másodlagos nyersanyagok fenntartható felhasználásával (körforgásos gazdaság) kapcsolatos folyamatos és megerősített kutatás és innováció kulcsfontosságú ahhoz, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem költséghatékony legyen, és csökkenjen a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség; ezért globális kötelezettségvállalásokat sürget a beruházások fokozása és erre a területre való irányítása érdekében;

| 78. | hangsúlyozza, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez szükséges technológia fejlődéséhez egyértelmű politikai jelzésekre van szükség, beleértve az új technológiák és üzleti modellek előtt álló piaci és szabályozási korlátok csökkentését és a jól célzott állami kiadásokat is; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez szükséges technológia fejlődéséhez egyértelmű politikai jelzésekre van szükség, beleértve az új technológiák és üzleti modellek előtt álló piaci és szabályozási korlátok csökkentését és a jól célzott állami kiadásokat is;

| 79. | emlékeztet arra, hogy a kutatás, az innováció és a versenyképesség az Unió energiaunióra irányuló stratégiájának öt pillére között szerepelnek; megjegyzi, hogy az Unió elkötelezett aziránt, hogy megőrizze globális vezető szerepét ezeken a területeken, ugyanakkor szoros tudományos együttműködést alakítson ki a nemzetközi partnerekkel; hangsúlyozza az erős innovációs kapacitás kiépítésének és fenntartásának fontosságát mind a fejlett, mind a feltörekvő országokban, a tiszta és fenntartható energiatechnológiák térnyerése érdekében; |
| --- | --- |

79.

emlékeztet arra, hogy a kutatás, az innováció és a versenyképesség az Unió energiaunióra irányuló stratégiájának öt pillére között szerepelnek; megjegyzi, hogy az Unió elkötelezett aziránt, hogy megőrizze globális vezető szerepét ezeken a területeken, ugyanakkor szoros tudományos együttműködést alakítson ki a nemzetközi partnerekkel; hangsúlyozza az erős innovációs kapacitás kiépítésének és fenntartásának fontosságát mind a fejlett, mind a feltörekvő országokban, a tiszta és fenntartható energiatechnológiák térnyerése érdekében;

| 80. | emlékeztet, hogy a digitális technológiák alapvető szerepet játszanak az energetikai átállás elősegítésében, az új fenntartható üzleti modellek kialakításában, valamint az energiahatékonyság és az energiatakarékosság javításában; hangsúlyozza, hogy az európai ipar digitalizálása környezeti szempontból is előnyös lehet az erőforrások hatékony felhasználása és az alapanyag-intenzitás csökkentése révén; |
| --- | --- |

80.

emlékeztet, hogy a digitális technológiák alapvető szerepet játszanak az energetikai átállás elősegítésében, az új fenntartható üzleti modellek kialakításában, valamint az energiahatékonyság és az energiatakarékosság javításában; hangsúlyozza, hogy az európai ipar digitalizálása környezeti szempontból is előnyös lehet az erőforrások hatékony felhasználása és az alapanyag-intenzitás csökkentése révén;

| 81. | hangsúlyozza az olyan meglévő uniós programok és eszközök – például a Horizont 2020 program – teljes körű kihasználásának fontosságát, amelyek nyitottak a harmadik országok részvétele tekintetében, különösen az energetika, az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés területén; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza az olyan meglévő uniós programok és eszközök – például a Horizont 2020 program – teljes körű kihasználásának fontosságát, amelyek nyitottak a harmadik országok részvétele tekintetében, különösen az energetika, az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés területén;

| 82. | felszólít a műholdakhoz hasonló technológiák hatékonyabb felhasználására a kibocsátásokra, a hőmérsékletre és az éghajlatváltozásra vonatkozó adatok pontos összegyűjtése céljából; rámutat különösen a Kopernikusz program hozzájárulására ezen a téren; felszólít továbbá az országok közötti átlátható együttműködésre és információmegosztásra, illetve az adatok nyitottá tételére a tudományos közösség számára; |
| --- | --- |

82.

felszólít a műholdakhoz hasonló technológiák hatékonyabb felhasználására a kibocsátásokra, a hőmérsékletre és az éghajlatváltozásra vonatkozó adatok pontos összegyűjtése céljából; rámutat különösen a Kopernikusz program hozzájárulására ezen a téren; felszólít továbbá az országok közötti átlátható együttműködésre és információmegosztásra, illetve az adatok nyitottá tételére a tudományos közösség számára;

Klímadiplomácia

Klímadiplomácia

| 83. | határozottan támogatja az EU által a klímadiplomáciára fordított folyamatos figyelmet, amely alapvető fontosságú az éghajlat-politika partnerországokban és a világszintű közvélemény körében való ismertségének növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozást továbbra is a diplomáciai párbeszéd stratégiai prioritásának kell tekinteni, szem előtt tartva a legfrissebb fejleményeket és a változó geopolitikai környezetet; hangsúlyozza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a tagállamok hatalmas külpolitikai kapacitással rendelkeznek, és vezető szerepet kell vállalniuk az éghajlatváltozással foglalkozó fórumokon; hangsúlyozza, hogy a nagyratörő és sürgős éghajlat-politikai fellépésnek, valamint a COP 21 keretében vállalt kötelezettségek végrehajtásának továbbra is prioritást kell élveznie az EU által a partnerországokkal, a G7-ekkel, a G20-akkal, valamint az ENSZ-ben és egyéb nemzetközi fórumokon folytatott magas szintű kétoldalú és biregionális párbeszédek során; |
| --- | --- |

83.

határozottan támogatja az EU által a klímadiplomáciára fordított folyamatos figyelmet, amely alapvető fontosságú az éghajlat-politika partnerországokban és a világszintű közvélemény körében való ismertségének növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozást továbbra is a diplomáciai párbeszéd stratégiai prioritásának kell tekinteni, szem előtt tartva a legfrissebb fejleményeket és a változó geopolitikai környezetet; hangsúlyozza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a tagállamok hatalmas külpolitikai kapacitással rendelkeznek, és vezető szerepet kell vállalniuk az éghajlatváltozással foglalkozó fórumokon; hangsúlyozza, hogy a nagyratörő és sürgős éghajlat-politikai fellépésnek, valamint a COP 21 keretében vállalt kötelezettségek végrehajtásának továbbra is prioritást kell élveznie az EU által a partnerországokkal, a G7-ekkel, a G20-akkal, valamint az ENSZ-ben és egyéb nemzetközi fórumokon folytatott magas szintű kétoldalú és biregionális párbeszédek során;

| 84. | ismételten hangsúlyozza azon nézetét, hogy az éghajlat-politikai célkitűzéseknek az EU külpolitikai erőfeszítései és globális menetrendje középpontjában kell lenniük; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a Párizsi Megállapodás melletti tartós elköteleződés, továbbá a stratégia partnerekkel való, nemzeti és szubnacionális szinten történő aktív kapcsolattartás révén mutassanak példát a globális éghajlati cselekvés terén azzal a céllal, hogy létrejöhessenek és megerősödhessenek az éghajlati szövetségek, és ne törjön meg a nagyratörő éghajlatvédelmi rendszer létrehozására irányuló folyamat lendülete; |
| --- | --- |

84.

ismételten hangsúlyozza azon nézetét, hogy az éghajlat-politikai célkitűzéseknek az EU külpolitikai erőfeszítései és globális menetrendje középpontjában kell lenniük; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a Párizsi Megállapodás melletti tartós elköteleződés, továbbá a stratégia partnerekkel való, nemzeti és szubnacionális szinten történő aktív kapcsolattartás révén mutassanak példát a globális éghajlati cselekvés terén azzal a céllal, hogy létrejöhessenek és megerősödhessenek az éghajlati szövetségek, és ne törjön meg a nagyratörő éghajlatvédelmi rendszer létrehozására irányuló folyamat lendülete;

| 85. | sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy dolgozzanak a klímaváltozás kockázataival kapcsolatos ismeretek bővítése, illetve a kockázatelemzés és -kezelés megerősítése érdekében, továbbá világszerte támogassák az EU partnereit, hogy azok jobban megértsék, integrálják, anticipálják és kezeljék az éghajlatváltozás által a belföldi stabilitásra, a nemzetközi biztonságra és a kényszerű migrációra gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

85.

sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy dolgozzanak a klímaváltozás kockázataival kapcsolatos ismeretek bővítése, illetve a kockázatelemzés és -kezelés megerősítése érdekében, továbbá világszerte támogassák az EU partnereit, hogy azok jobban megértsék, integrálják, anticipálják és kezeljék az éghajlatváltozás által a belföldi stabilitásra, a nemzetközi biztonságra és a kényszerű migrációra gyakorolt hatásokat;

| 86. | kötelezettséget vállal arra, hogy felhasználja nemzetközi szerepét és a nemzetközi parlamenti hálózatokban való tagságát, hogy következetesen törekedjen a Párizsi Megállapodás gyors végrehajtására; |
| --- | --- |

86.

kötelezettséget vállal arra, hogy felhasználja nemzetközi szerepét és a nemzetközi parlamenti hálózatokban való tagságát, hogy következetesen törekedjen a Párizsi Megállapodás gyors végrehajtására;

Az Európai Parlament szerepe

Az Európai Parlament szerepe

| 87. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentet, – mivel a nemzetközi megállapodásokhoz szükség van az egyetértésére, és társjogalkotóként központi szerepet játszik a Párizsi Megállapodás belföldi végrehajtásában – integrálni kell az uniós küldöttségbe; elvárja ezért, hogy részt vehessen az uniós koordinátorok bonni ülésein, és hogy hozzáférést kapjon minden előkészítő dokumentumhoz a tárgyalások megkezdésének időpontjától kezdve; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy az Európai Parlamentet, – mivel a nemzetközi megállapodásokhoz szükség van az egyetértésére, és társjogalkotóként központi szerepet játszik a Párizsi Megállapodás belföldi végrehajtásában – integrálni kell az uniós küldöttségbe; elvárja ezért, hogy részt vehessen az uniós koordinátorok bonni ülésein, és hogy hozzáférést kapjon minden előkészítő dokumentumhoz a tárgyalások megkezdésének időpontjától kezdve;

o

o o

| 88. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek. |
| --- | --- |

88.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0383.

1

---

2017. október 5., csütörtök

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Az albínók helyzete Malawiban és más afrikai országokban

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínók helyzetéről (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Afrikában élő albínók helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, kivált az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínó személyek helyzetéről szóló 2016. július 7-i (1), valamint az albínók ellen Tanzániában elkövetett gyilkosságokról szóló 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikában élő albínók helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, kivált az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínó személyek helyzetéről szóló 2016. július 7-i (1), valamint az albínók ellen Tanzániában elkövetett gyilkosságokról szóló 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az albínók emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó független ENSZ-szakértő 2016. január 18-i és 2017. március 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az albínók emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó független ENSZ-szakértő 2016. január 18-i és 2017. március 24-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) az albinizmus nemzetközi napjáról szóló 2017. június 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) az albinizmus nemzetközi napjáról szóló 2017. június 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának 2017. szeptember 19-i, „Úttörő lépés a boszorkánysághoz kapcsolódó emberi jogi jogsértések büntetlenségének megszüntetése felé” című, és a 2017. július 28-i, „Tanzánia: a jelentések szerint csökken az albínók elleni támadások száma, de a falvakban továbbra is megfigyelhetők a jelenség kiváltó okai – ENSZ-szakértő” című sajtóközleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának 2017. szeptember 19-i, „Úttörő lépés a boszorkánysághoz kapcsolódó emberi jogi jogsértések büntetlenségének megszüntetése felé” című, és a 2017. július 28-i, „Tanzánia: a jelentések szerint csökken az albínók elleni támadások száma, de a falvakban továbbra is megfigyelhetők a jelenség kiváltó okai – ENSZ-szakértő” című sajtóközleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az albinizmus nemzetközi napjáról szóló, 2014. december 18-i 69/170. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az albinizmus nemzetközi napjáról szóló, 2014. december 18-i 69/170. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az albínó személyekről szóló, 2015. december 23-i 70/229. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az albínó személyekről szóló, 2015. december 23-i 70/229. sz. határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának (ACHPR) 2013. november 5-i, az albínó személyek elleni támadások és diszkrimináció megakadályozásáról szóló 263. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának (ACHPR) 2013. november 5-i, az albínó személyek elleni támadások és diszkrimináció megakadályozásáról szóló 263. sz. határozatára,

| — | tekintettel az albínók ellen Afrikában elkövetett támadások megszüntetésére irányuló, a 2017–2021-es időszakra vonatkozó regionális cselekvési tervre és az ACHPR erről szóló 2017. május 22-i 373. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az albínók ellen Afrikában elkövetett támadások megszüntetésére irányuló, a 2017–2021-es időszakra vonatkozó regionális cselekvési tervre és az ACHPR erről szóló 2017. május 22-i 373. számú határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló 1992. december 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló 1992. december 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Cotonou-i Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-i Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az albinizmus veleszületett genetikai állapot, amely világszerte minden 20 000 emberből egyet érint, de a szubszaharai országokban lényegesen magasabb az albínók aránya, különösen Tanzániában, Malawiban és Burundiban, ahol a világon a legmagasabb ez az arány; |
| --- | --- |

A.

mivel az albinizmus veleszületett genetikai állapot, amely világszerte minden 20 000 emberből egyet érint, de a szubszaharai országokban lényegesen magasabb az albínók aránya, különösen Tanzániában, Malawiban és Burundiban, ahol a világon a legmagasabb ez az arány;

| B. | mivel az albínókat fenyegető legnagyobb veszélyt Afrika legtöbb részén a jelenséghez kapcsolódó félrevezető és babonás hiedelmek jelentik; mivel az albínók számára az albinizmushoz tévesen társított mágikus erők jelentik a legsúlyosabb fenyegetést; mivel az ilyen mítoszok erőszakcselekményekhez szolgálnak indítékul, és ösztönzik az albínók testrészeivel folytatott kereskedelmet, mivel azok a hiedelmek szerint szerencsét, egészséget és gazdagságot hoznak; mivel az albínó nők gyakran esnek nemi erőszak áldozatául azon tévhit miatt, hogy a velük folytatott közösülés gyógyítja a HIV/AIDS betegséget; |
| --- | --- |

B.

mivel az albínókat fenyegető legnagyobb veszélyt Afrika legtöbb részén a jelenséghez kapcsolódó félrevezető és babonás hiedelmek jelentik; mivel az albínók számára az albinizmushoz tévesen társított mágikus erők jelentik a legsúlyosabb fenyegetést; mivel az ilyen mítoszok erőszakcselekményekhez szolgálnak indítékul, és ösztönzik az albínók testrészeivel folytatott kereskedelmet, mivel azok a hiedelmek szerint szerencsét, egészséget és gazdagságot hoznak; mivel az albínó nők gyakran esnek nemi erőszak áldozatául azon tévhit miatt, hogy a velük folytatott közösülés gyógyítja a HIV/AIDS betegséget;

| C. | mivel emberi jogi jogvédő csoportok szerint az elmúlt évtizedben több mint 600 albínók elleni támadást jelentettek Afrikában, bár a támadások valós száma vélhetően ennél nagyobb; mivel ezek a támadások az elmúlt években jelentősen gyakoribbá váltak, különösen Malawiban, Tanzániában és Mozambikban; |
| --- | --- |

C.

mivel emberi jogi jogvédő csoportok szerint az elmúlt évtizedben több mint 600 albínók elleni támadást jelentettek Afrikában, bár a támadások valós száma vélhetően ennél nagyobb; mivel ezek a támadások az elmúlt években jelentősen gyakoribbá váltak, különösen Malawiban, Tanzániában és Mozambikban;

| D. | mivel 2016-ban 25 afrikai országban 172, albínók sérelmére elkövetett gyilkosságot és 276 egyéb támadást jegyeztek fel; mivel ebben az évben a Malawiban elkövetett támadásokon túl Burundiból, Mozambikból, Zambiából és Tanzániából is érkeztek albínók elleni támadásokról szóló hírek, mely támadások áldozatai a jelentések szerint nagyobbrészt gyermekek voltak; |
| --- | --- |

D.

mivel 2016-ban 25 afrikai országban 172, albínók sérelmére elkövetett gyilkosságot és 276 egyéb támadást jegyeztek fel; mivel ebben az évben a Malawiban elkövetett támadásokon túl Burundiból, Mozambikból, Zambiából és Tanzániából is érkeztek albínók elleni támadásokról szóló hírek, mely támadások áldozatai a jelentések szerint nagyobbrészt gyermekek voltak;

| E. | mivel 2017 eleje óta az albínók sérelmére elkövetett támadások és gyilkosságok újabb hullámát indították el a malawi büntető igazságszolgáltatási rendszer rendszerszintű hiányosságai, amelyek e veszélyeztetett csoport tagjait teljes mértékben kiszolgáltatják a bűnbandák kényének-kedvének; mivel 2017 januárja óta legalább két albínó személyt öltek meg, míg további hét számolt be ellene végrehajtott bűncselekményekről, köztük gyilkossági kísérletről és emberrablásról; |
| --- | --- |

E.

mivel 2017 eleje óta az albínók sérelmére elkövetett támadások és gyilkosságok újabb hullámát indították el a malawi büntető igazságszolgáltatási rendszer rendszerszintű hiányosságai, amelyek e veszélyeztetett csoport tagjait teljes mértékben kiszolgáltatják a bűnbandák kényének-kedvének; mivel 2017 januárja óta legalább két albínó személyt öltek meg, míg további hét számolt be ellene végrehajtott bűncselekményekről, köztük gyilkossági kísérletről és emberrablásról;

| F. | mivel bár 2016-ban szigorúbb szabályozást vezettek be Malawiban, beleértve a büntető törvénykönyv és a patológiai vizsgálatokat szabályozó törvény reformját, ez nem akadályozta meg az albínók sérelmére elkövetett gyilkosságok és támadások gyakoriságának újbóli növekedését, aminek okai főleg a hatástalan bűnüldözésben és a gyér igazságügyi kapacitásokban keresendők, és abban, hogy a kiváltó okokkal, valamint a társadalmi és kulturális közeggel nem foglalkoznak, és csak ritkán fordul elő, hogy az elkövetőket megtalálják, bíróság elé állítják vagy elítélik; |
| --- | --- |

F.

mivel bár 2016-ban szigorúbb szabályozást vezettek be Malawiban, beleértve a büntető törvénykönyv és a patológiai vizsgálatokat szabályozó törvény reformját, ez nem akadályozta meg az albínók sérelmére elkövetett gyilkosságok és támadások gyakoriságának újbóli növekedését, aminek okai főleg a hatástalan bűnüldözésben és a gyér igazságügyi kapacitásokban keresendők, és abban, hogy a kiváltó okokkal, valamint a társadalmi és kulturális közeggel nem foglalkoznak, és csak ritkán fordul elő, hogy az elkövetőket megtalálják, bíróság elé állítják vagy elítélik;

| G. | mivel az albínók emberi jogaik szélsőséges megsértésével szembesülnek, a zaklatástól kezdve az üldöztetésen, a hátrányos megkülönböztetésen és társadalmi kirekesztésen, az emberrabláson és nemi erőszakon át egészen a gyilkosságig; |
| --- | --- |

G.

mivel az albínók emberi jogaik szélsőséges megsértésével szembesülnek, a zaklatástól kezdve az üldöztetésen, a hátrányos megkülönböztetésen és társadalmi kirekesztésen, az emberrabláson és nemi erőszakon át egészen a gyilkosságig;

| H. | mivel az albínó nők és gyermekek különösen ki vannak szolgáltatva a társadalmi kirekesztésnek; mivel az albínó csecsemőket gyakran sorsukra hagyják; mivel a gyermekek oktatása is csorbát szenved a zaklatás, a megbélyegzés és a támadásoktól való állandó félelem miatt; |
| --- | --- |

H.

mivel az albínó nők és gyermekek különösen ki vannak szolgáltatva a társadalmi kirekesztésnek; mivel az albínó csecsemőket gyakran sorsukra hagyják; mivel a gyermekek oktatása is csorbát szenved a zaklatás, a megbélyegzés és a támadásoktól való állandó félelem miatt;

| I. | mivel a tanzániai kormány komoly és konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy visszaszorítsa a boszorkányságot az országban, ideértve a hagyományos gyógyítók engedélyeinek felfüggesztését és számos boszorkánydoktor letartóztatását; mivel a tanzániai elnök 2008-ban kinevezte az első albínó parlamenti képviselőt, 2015 decemberében pedig az első albínó miniszterhelyettest; |
| --- | --- |

I.

mivel a tanzániai kormány komoly és konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy visszaszorítsa a boszorkányságot az országban, ideértve a hagyományos gyógyítók engedélyeinek felfüggesztését és számos boszorkánydoktor letartóztatását; mivel a tanzániai elnök 2008-ban kinevezte az első albínó parlamenti képviselőt, 2015 decemberében pedig az első albínó miniszterhelyettest;

| J. | mivel Mozambik, Nigéria és Kenya a támadásokra reagálva cselekvési tervet fogadott el, amely középpontba helyezi az albinizmussal kapcsolatos lakossági tájékoztatást, a családokat és a közösségeket célzó figyelemfelhívó tevékenységet, az albínók védelmét és a nekik kínált szociális segítségnyújtás garantálását, a jogi segítségnyújtás, a gyors eljárások és az erőszak-megelőzés biztosítását, a bírósági határozatok megosztását és közzétételét az elrettentés eszközeként, valamint a tervben meghatározott intézkedések javítását és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal támogatását célzó további kutatások végzését; |
| --- | --- |

J.

mivel Mozambik, Nigéria és Kenya a támadásokra reagálva cselekvési tervet fogadott el, amely középpontba helyezi az albinizmussal kapcsolatos lakossági tájékoztatást, a családokat és a közösségeket célzó figyelemfelhívó tevékenységet, az albínók védelmét és a nekik kínált szociális segítségnyújtás garantálását, a jogi segítségnyújtás, a gyors eljárások és az erőszak-megelőzés biztosítását, a bírósági határozatok megosztását és közzétételét az elrettentés eszközeként, valamint a tervben meghatározott intézkedések javítását és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal támogatását célzó további kutatások végzését;

| K. | mivel az ACHPR 2017 júniusában regionális cselekvési tervet fogadott el a 2017–2021 közötti időszakra az albínó személyek elleni támadások felszámolása céljából, amelyet az ENSZ és különböző regionális és nemzetközi érdekeltek is támogattak; mivel e cselekvési terv célja, hogy támogassa az albínókkal szembeni erőszak elleni fellépést és az érintettek és családtagjaik jogainak védelmét célzó közös erőfeszítéseket és intézkedéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel az ACHPR 2017 júniusában regionális cselekvési tervet fogadott el a 2017–2021 közötti időszakra az albínó személyek elleni támadások felszámolása céljából, amelyet az ENSZ és különböző regionális és nemzetközi érdekeltek is támogattak; mivel e cselekvési terv célja, hogy támogassa az albínókkal szembeni erőszak elleni fellépést és az érintettek és családtagjaik jogainak védelmét célzó közös erőfeszítéseket és intézkedéseket;

| L. | mivel, annak ellenére, hogy a nemzetközi közvélemény egyre jobban odafigyel e kérdésre, továbbá az érintett országokban elfogadott új jogszabályok dacára továbbra is csak nagyon kis számban sikerül elfogni és elítélni az elkövetőket, és számos afrikai országban továbbra is büntetlenül kerül sor ilyen bűncselekményekre és kínzásokra; |
| --- | --- |

L.

mivel, annak ellenére, hogy a nemzetközi közvélemény egyre jobban odafigyel e kérdésre, továbbá az érintett országokban elfogadott új jogszabályok dacára továbbra is csak nagyon kis számban sikerül elfogni és elítélni az elkövetőket, és számos afrikai országban továbbra is büntetlenül kerül sor ilyen bűncselekményekre és kínzásokra;

| M. | mivel a gyilkosságok, a csonkítások, a diszkrimináció, a zaklatás és a megbélyegzés elől több száz albínó kényszerült menedéket keresni ideiglenes menedékhelyeken; mivel ez a helyzet fokozta az albínók kiszolgáltatottságát és helyzetük bizonytalanságát, továbbá korlátozza hozzáférésüket olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az egészségügy és az oktatás, valamint korlátozza foglalkoztatási lehetőségeiket és társadalomban való részvételüket; mivel a megfelelő orvosi ellátáshoz, így a bőrrák megelőzéséhez szükséges ellátáshoz való hozzáférést korlátozzák az albínók előtt álló kihívások, melyeket a régióbeli egészségügyi létesítmények fejlesztésével és az ismeretek bővítésével lehet leküzdeni; |
| --- | --- |

M.

mivel a gyilkosságok, a csonkítások, a diszkrimináció, a zaklatás és a megbélyegzés elől több száz albínó kényszerült menedéket keresni ideiglenes menedékhelyeken; mivel ez a helyzet fokozta az albínók kiszolgáltatottságát és helyzetük bizonytalanságát, továbbá korlátozza hozzáférésüket olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az egészségügy és az oktatás, valamint korlátozza foglalkoztatási lehetőségeiket és társadalomban való részvételüket; mivel a megfelelő orvosi ellátáshoz, így a bőrrák megelőzéséhez szükséges ellátáshoz való hozzáférést korlátozzák az albínók előtt álló kihívások, melyeket a régióbeli egészségügyi létesítmények fejlesztésével és az ismeretek bővítésével lehet leküzdeni;

| N. | mivel az egész életen át tartó félelem és megkülönböztetés tartós, vagy akár állandó pszichoszociális károsodást okoz; |
| --- | --- |

N.

mivel az egész életen át tartó félelem és megkülönböztetés tartós, vagy akár állandó pszichoszociális károsodást okoz;

| O. | mivel 2015 márciusában az ENSZ kinevezte az albínó személyek emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó első független szakértőjét, Ikponwosa Erót, és június 13-át hivatalosan az albinizmus nemzetközi napjává nyilvánította; |
| --- | --- |

O.

mivel 2015 márciusában az ENSZ kinevezte az albínó személyek emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó első független szakértőjét, Ikponwosa Erót, és június 13-át hivatalosan az albinizmus nemzetközi napjává nyilvánította;

| P. | mivel az EU figyelemfelkeltő kampányokat szervezett a közvélemény ezzel kapcsolatos tudatosságának fokozása céljából, és támogatta a civil társadalmi szervezetek bevonását, illetve a helyi hatóságok kapacitásépítési erőfeszítéseit az albínók elleni gyilkosságok megfékezése céljából; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU figyelemfelkeltő kampányokat szervezett a közvélemény ezzel kapcsolatos tudatosságának fokozása céljából, és támogatta a civil társadalmi szervezetek bevonását, illetve a helyi hatóságok kapacitásépítési erőfeszítéseit az albínók elleni gyilkosságok megfékezése céljából;

| Q. | mivel az albínókat a velük szemben megnyilvánuló erőszak, a megkülönböztetés és a marginalizálódás miatt aránytalan mértékben sújtja a szegénység; |
| --- | --- |

Q.

mivel az albínókat a velük szemben megnyilvánuló erőszak, a megkülönböztetés és a marginalizálódás miatt aránytalan mértékben sújtja a szegénység;

| 1. | rendkívül aggasztónak tartja az afrikai albínókat fenyegető folyamatos és széles körű megkülönböztetést és üldözést, különösen azt követően, hogy Malawiban a közelmúltban fokozódott az erőszak; határozottan elítéli az albínók által elszenvedett gyilkosságokat, emberrablásokat, csonkításokat és egyéb embertelen és megalázó bánásmódot, és részvétéről és szolidaritásáról biztosítja az áldozatok családtagjait; elítéli továbbá az albínók testrészeivel való spekulatív kereskedést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | továbbra is különösen aggódik amiatt, hogy a Malawiban bevezetett szigorúbb jogszabályok nem akadályozták meg az albínók elleni támadások közelmúltbeli újjáéledését; üdvözli a büntető törvénykönyv és a patológiai vizsgálatokról szóló jogszabály reformját; mindazonáltal felszólítja a malawi hatóságokat, hogy teljes körűen vizsgálják ki az albínók ellen a közelmúltban elkövetett bűncselekmények tömegét, és hogy az albínók elleni bűncselekmények elkövetőit állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy az állam elsődleges felelőssége az, hogy megvédje polgárait, ezen belül a kiszolgáltatott csoportokat, és felszólítja a malawi kormányt, hogy kínáljon hatékony védelmet az albínóknak, hogy fenntartsa az élethez és a személyes biztonsághoz való jogukat, Malawi nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel és kötelezettségvállalásaival összhangban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a malawi hatóságokat, hogy lépjenek fel proaktívan minden olyan bűnszervezettel szemben, amely boszorkánysággal és emberkereskedelemmel foglalkozik, biztosítsanak megfelelő képzést és erőforrásokat a rendőrségnek, alaposan vizsgálják ki az albínókkal kapcsolatos bűncselekményeket, vessenek véget a büntetlenségnek és sürgősen kérjenek nemzetközi támogatást az albínók elleni összes bejelentett támadás pártatlan és hatékony kivizsgálásának lefolytatásához, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák és felelősségre vonják; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja az érintett afrikai országokat, hogy ahol szükséges, terjesszék ki a jogi szabályozást, hogy a testrészek birtoklása és kereskedelme bűncselekménnyé váljon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a malawi kormányt, hogy hatékonyabban elégítse ki az albínók orvosi, pszichológiai és szociális szükségleteit, az integrációs politikák részeként garantálva számukra az egyenlő hozzáférést az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz; emlékeztet arra, hogy az egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférés továbbra is jelentős kihívás az albínók számára, amellyel foglalkozni kell; felszólít az áldozatok, különösen a nők és gyermekek számára megfelelő szociális, ellátó és tanácsadó struktúrák létrehozásába történő fokozottabb beruházásra, és arra, hogy jobban elégítsék ki az áldozatok egészségügyi és pszichológiai szükségleteit; kitart amellett, hogy vezessenek be a közösségeikbe való újbóli beilleszkedésüket megkönnyítő szakpolitikákat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az albinizmussal kapcsolatos ismeretek és egészségügyi információk általános hiánya csak tovább súlyosbítja az albínók egészségi állapotát; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket, különösen a vidéki és a távol eső térségekben; úgy véli, hogy az egészségügyi dolgozóknak az albinizmus iránti érzékenységük fokozását célzó szakképzést kellene tartani; szorgalmazza a tanárok és az iskolai adminisztratív személyzet albinizmussal kapcsolatos szakképzését, és kéri a malawi hatóságokat, hogy könnyítsék meg az albínók oktatáshoz való hozzáférését és az oktatást magát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a tanzániai kormány által az albínók elleni hátrányos megkülönböztetés leküzdésére tett erőfeszítéseket, és a kormány azon határozatát, hogy az albínók elleni gyilkosságok felszámolására törekedve törvénytelennek nyilvánítja a boszorkánydoktorokat, elismerve ugyanakkor, hogy túl kevés ügyet visznek bíróság elé; üdvözli ezenkívül a Mozambik, Kenya és Nigéria által tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy nyilvános figyelemfelkeltő kampányok útján nagyobb erőfeszítéseket kell tenni az albínókkal szemben megnyilvánuló hátrányos megkülönböztetés kiváltó okainak kezelésére és az ellenük irányuló erőszak visszaszorítására; hangsúlyozza a helyi hatóságok és a civil társadalmi szervezetek döntő szerepét az albínók jogainak előmozdítása, a lakosság tájékoztatása és nevelése, valamint az albinizmussal kapcsolatos mítoszok és előítéletek eloszlatása terén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalmát fejezi ki az albínó nőket és gyermekeket érő konkrét kihívások okán, amelyek miatt ők még inkább ki vannak szolgáltatva a szegénységnek, a bizonytalanságnak és az elszigeteltségnek; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi áldozatnak hozzá kell férnie a megfelelő egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz, és hogy megfelelő politikákat kell életbe léptetni a közösségükbe való újbóli beilleszkedésük megkönnyítésére; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy – együttműködve nemzetközi és regionális partnereikkel – kötelezzék el magukat amellett, hogy kezelik az albínókra irányuló támadásokat állandósító, káros, babonás hiedelmeket, megtesznek minden szükséges intézkedést az albínók testrészeivel folytatott illegális kereskedelem megakadályozására és felszámolására, hogy felülvizsgálják a feltételezett súlyos sírrablási eseteket, hogy kinyomozzák és meghatározzák az ilyen testrészek iránti kereslet forrását, és hogy bíróság elé állítják az albínókra vadászókat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az albínók elleni erőszak gyakran határokon átnyúló jellegű, és kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a problémával kapcsolatos regionális együttműködést; üdvözöl ezért minden olyan regionális vagy nemzetközi szintű kezdeményezést, melynek célja az albínók elleni erőszak elleni küzdelem, valamint üdvözli különösen az Afrikai Unió és az ENSZ által a közelmúltban elfogadott, a 2017–2021 közötti időszakra vonatkozó, az albinizmusról szóló regionális cselekvési tervet, amely az afrikai vezetők pozitív és konkrét kötelezettségvállalásának jele; felszólít e cselekvési terv haladéktalan és hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is működjenek együtt az érintett országokkal, hogy – a szükséges pénzügyi és szakmai segítségnyújtás megadásával – erőfeszítéseiket hatékonyan támogathassák az albínók egyedi szükségleteinek és jogainak megfelelő, a megkülönböztetésmentességen és a társadalmi befogadáson alapuló szakpolitikák kidolgozásában; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az Európai Uniót, hogy továbbra is szorosan kísérje figyelemmel az albínók emberi jogi helyzetét Afrikában, különösen a küldöttségei általi rendszeres jelentéstételi és nyomon követési munka révén, és hogy továbbra is munkálkodjék védelmük és társadalmi integrációjuk jelentős javításának elősegítésén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Malawi és Tanzánia kormányának és parlamentjének, az Afrikai Uniónak, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0314.

(2)  HL C 295. E, 2009.12.4., 94. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Ahtem Çiygöz és İlmi Ümerov krími tatár vezetők és Mikola Szemena újságíró ügye

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása Ahtem Csijgoz, Ilmi Umerov krími tatár vezetők és Mikola Szemena újságíró ügyéről (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásra, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásra, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel az Ukrajnáról és a Krím félszigetről, az európai szomszédságpolitikáról és a keleti partnerségről szóló, és különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló 2016. január 21-i (1), a krími emberi jogi helyzetről, különösen a krími tatárok helyzetéről szóló 2016. február 4-i (2), a krími tatárokról szóló 2016. május 12-i (3), valamint az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről szóló 2017. március 16-i (4) korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról és a Krím félszigetről, az európai szomszédságpolitikáról és a keleti partnerségről szóló, és különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló 2016. január 21-i (1), a krími emberi jogi helyzetről, különösen a krími tatárok helyzetéről szóló 2016. február 4-i (2), a krími tatárokról szóló 2016. május 12-i (3), valamint az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről szóló 2017. március 16-i (4) korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának „Az emberi jogok helyzete az ideiglenesen megszállt Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című, 2017. szeptember 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának „Az emberi jogok helyzete az ideiglenesen megszállt Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című, 2017. szeptember 25-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2014. március 27-i, 68/262. számú, Ukrajna területi integritásáról szóló határozatára, valamint az ENSZ-közgyűlés 2016. december 19-i 71/205. számú, „Az emberi jogok helyzete a Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2014. március 27-i, 68/262. számú, Ukrajna területi integritásáról szóló határozatára, valamint az ENSZ-közgyűlés 2016. december 19-i 71/205. számú, „Az emberi jogok helyzete a Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című határozatára,

| — | tekintettel a Tanács határozataira, amelyek további szankciókat szabnak ki az Oroszországi Föderációra a Krím félsziget jogellenes annektálása miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozataira, amelyek további szankciókat szabnak ki az Oroszországi Föderációra a Krím félsziget jogellenes annektálása miatt,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra, és különösen annak a megszállt területekre, illetve a civil lakossággal való bánásmódra és az ő védelmükre vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra, és különösen annak a megszállt területekre, illetve a civil lakossággal való bánásmódra és az ő védelmükre vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel számos megbízható jelentés, köztük az ENSZ emberi jogi főbiztosának jelentése is bizonyítékkal szolgál az emberi jogok egyre növekvő, a krími tatárok képviselőit, újságírókat, médiamunkásokat, bloggereket és átlagembereket érintő megsértésére a Krím félszigeten, akik felszólalnak az orosz megszállás ellen, vagy egyszerűen csak megpróbálják dokumentálni a de facto hatóságok atrocitásait; |
| --- | --- |

A.

mivel számos megbízható jelentés, köztük az ENSZ emberi jogi főbiztosának jelentése is bizonyítékkal szolgál az emberi jogok egyre növekvő, a krími tatárok képviselőit, újságírókat, médiamunkásokat, bloggereket és átlagembereket érintő megsértésére a Krím félszigeten, akik felszólalnak az orosz megszállás ellen, vagy egyszerűen csak megpróbálják dokumentálni a de facto hatóságok atrocitásait;

| B. | mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának „Az emberi jogok helyzete az ideiglenesen megszállt Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című, 2017. szeptember 25-i jelentése azt állítja, hogy „az emberi jogok súlyos megsértését, mint például önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, erőszakos eltüntetéseket, bántalmazást és kínzást, és legalább egy bírósági eljárás nélküli kivégzést dokumentáltak”; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának „Az emberi jogok helyzete az ideiglenesen megszállt Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című, 2017. szeptember 25-i jelentése azt állítja, hogy „az emberi jogok súlyos megsértését, mint például önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, erőszakos eltüntetéseket, bántalmazást és kínzást, és legalább egy bírósági eljárás nélküli kivégzést dokumentáltak”;

| C. | mivel Ilmi Umerov krími tatár vezetőt, a medzslisz alelnökét két éves börtönbüntetésre ítélték azért, mert kinyilvánította egyet nem értését a Krím félsziget jogellenes, az orosz büntető törvénykönyvnek az „Oroszország területi integritásának megsértésére irányuló fellépésre buzdító nyilvános felhívásról” szóló 280.1 cikke szerinti annektálása miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel Ilmi Umerov krími tatár vezetőt, a medzslisz alelnökét két éves börtönbüntetésre ítélték azért, mert kinyilvánította egyet nem értését a Krím félsziget jogellenes, az orosz büntető törvénykönyvnek az „Oroszország területi integritásának megsértésére irányuló fellépésre buzdító nyilvános felhívásról” szóló 280.1 cikke szerinti annektálása miatt;

| D. | mivel Ahtem Csijgozt, a medzslisz alelnökét nyolc éves börtönbüntetésre ítélték a 2014. február 26-i„tömegzavargás szervezése” miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel Ahtem Csijgozt, a medzslisz alelnökét nyolc éves börtönbüntetésre ítélték a 2014. február 26-i„tömegzavargás szervezése” miatt;

| E. | mivel Mikola Szemena újságírót két és fél éves felfüggesztett börtönbüntetésre és az újságírói munkától való három éves eltiltásra ítélték az orosz büntető törvénykönyvnek az „Oroszország területi integritásának megsértésére irányuló fellépésre buzdító nyilvános felhívásról” szóló 280.1 cikke alapján; |
| --- | --- |

E.

mivel Mikola Szemena újságírót két és fél éves felfüggesztett börtönbüntetésre és az újságírói munkától való három éves eltiltásra ítélték az orosz büntető törvénykönyvnek az „Oroszország területi integritásának megsértésére irányuló fellépésre buzdító nyilvános felhívásról” szóló 280.1 cikke alapján;

| F. | mivel a közelmúltbeli bírósági ítéletek azt igazolják, hogy az igazságszolgáltatási rendszer kezd politikai eszközzé válni a Krím félsziget orosz annektálását ellenzők elnyomására; |
| --- | --- |

F.

mivel a közelmúltbeli bírósági ítéletek azt igazolják, hogy az igazságszolgáltatási rendszer kezd politikai eszközzé válni a Krím félsziget orosz annektálását ellenzők elnyomására;

| G. | mivel számos esetben érkeztek hírek emberrablásokról, erőszakos eltűnésekről, valamint az őrizeti létesítményekben a kínzás, illetve a kegyetlen és megalázó bánásmód használatáról; mivel kínzást is használtak a bűnösség hamis elismerésének megszerzésére; mivel ezeket az állításokat eddig nem vizsgálták ki megfelelően; |
| --- | --- |

G.

mivel számos esetben érkeztek hírek emberrablásokról, erőszakos eltűnésekről, valamint az őrizeti létesítményekben a kínzás, illetve a kegyetlen és megalázó bánásmód használatáról; mivel kínzást is használtak a bűnösség hamis elismerésének megszerzésére; mivel ezeket az állításokat eddig nem vizsgálták ki megfelelően;

| H. | mivel a Krím félszigeten köz- és magánjavak kompenzáció nélküli, a tulajdon lefoglalástól vagy a megsemmisítéstől való védelmére vonatkozó nemzetközi humanitárius jogi előírásokat semmibe vevő, jelentős mértékű kisajátítására került sor; |
| --- | --- |

H.

mivel a Krím félszigeten köz- és magánjavak kompenzáció nélküli, a tulajdon lefoglalástól vagy a megsemmisítéstől való védelmére vonatkozó nemzetközi humanitárius jogi előírásokat semmibe vevő, jelentős mértékű kisajátítására került sor;

| I. | mivel a civil társadalom működési terét jelentősen lecsökkentették a Krím félszigeten, mivel médiaorgánumokat zártak be, ami aránytalanul érintette a krími tatár közösséget, a tájékoztatáshoz való jogukat, illetve a kultúrájuk és identitásuk megőrzéséhez való jogukat; |
| --- | --- |

I.

mivel a civil társadalom működési terét jelentősen lecsökkentették a Krím félszigeten, mivel médiaorgánumokat zártak be, ami aránytalanul érintette a krími tatár közösséget, a tájékoztatáshoz való jogukat, illetve a kultúrájuk és identitásuk megőrzéséhez való jogukat;

| J. | mivel a Krím félsziget Oroszország általi annektálása jogellenes és sérti a nemzetközi jogot, illetve az Oroszországi Föderáció és Ukrajna által egyaránt aláírt európai megállapodásokat, többek között az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt és az 1999. évi Budapesti Memorandumot, valamint az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodást; |
| --- | --- |

J.

mivel a Krím félsziget Oroszország általi annektálása jogellenes és sérti a nemzetközi jogot, illetve az Oroszországi Föderáció és Ukrajna által egyaránt aláírt európai megállapodásokat, többek között az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt és az 1999. évi Budapesti Memorandumot, valamint az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodást;

| K. | mivel az annektálás teljes időtartama alatt az Oroszországi Föderációt terheli a felelősség a Krím félsziget lakosságának és polgárainak védelméért, a régióban jelen lévő de facto hatóságokon keresztül; |
| --- | --- |

K.

mivel az annektálás teljes időtartama alatt az Oroszországi Föderációt terheli a felelősség a Krím félsziget lakosságának és polgárainak védelméért, a régióban jelen lévő de facto hatóságokon keresztül;

| 1. | elítéli Ilmi Umerov krími tatár vezető, a medzslisz alelnöke és Ahtem Csijgoz, a medzslisz alelnöke, valamint Mikola Szemena újságíró elítélését; követeli ezen ítéletek visszavonását, Umerov és Csijgoz alelnökök azonnali és feltétel nélküli szabadon engedését, illetve hogy Mikola Szemena ellen azonnal és feltételek nélkül ejtsenek minden vádat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan elítéli a krími tatár közösség vezetőinek és az orosz annektálást ellenző más személyek, mint például Uzair Abdullajev, Tejmur Abdullajev, Zevri Abszeitov, Rusztem Abiltarov, Muszlim Alijev, Refat Alimov, Ali Aszanov, Vologyimir Baluk, Enver Bekirov, Olekszij Besszarabov, Hlib Sablij, Olekszij Hirnij, Musztafa Değirmenci, Emil Dzsemadenov, Arszen Dzsepparov, Vologyimir Dudka, Pavlo Grib, Rusztem Iszmailov, Mikola Karpjuk, Sztanyiszlav Klik, Andrij Kolomijec, Olekszandr Kolcsenko, Olekszandr Kosztyenko, Emir-Uszein Kuku, Szergej Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memetov, Jevhenij Panov, Juri Primov, Vologyimir Priszics, Ferat Szajfullajev, Ejder Szaledinov, Oleg Szencov, Vagyim Sziruk, Olekszij Sztognyij, Redvan Szulejmanov, Roman Szusenko, Mikola Siptur, Dmitro Stiblikov, Viktor Sur, Rusztem Vaitov, Valentyin Vigovszki, Andrij Zaktej és Ruszlan Zsejtullajev ügyében hozott, nevetséges bírósági eljárásokat és megkérdőjelezhető vádakat követő szigorú ítéleteket; követeli bírósági ítéleteik visszavonását, valamint a fogva tartottak azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli az úgynevezett hatóságok által bevezetett, különösen az őshonos krími tatár közösséggel szembeni diszkriminatív politikákat, tulajdonhoz fűződő jogaik megsértését, e közösség, illetve az orosz annektálást ellenzők egyre fokozódó megfélemlítését a politikai, társadalmi és gazdasági életben; |
| --- | --- |

3.

| 4. | véleménye szerint a krími tatárok jogai súlyosan sérültek azáltal, hogy betiltották a medzslisz tevékenységét és 2016. április 26-án szélsőséges szervezetnek nyilvánították, valamint azáltal, hogy megtiltották vezetőik visszatérését a félszigetre; határozottan megismétli felhívását, hogy a vonatkozó határozatot és következményeit haladéktalanul tegyék semmissé és tegyenek eleget az átmeneti rendelkezésekről szóló azon végzésnek, amelyet a Nemzetközi Bíróság 2017. április 19-én hozott az Ukrajna által az Oroszországi Föderáció ellen indított eljárásban, amely megállapítja, hogy az Oroszországnak „tartózkodnia kell attól hogy korlátozásokat tartson fenn vagy vessen ki a krími tatár közösség azon képességére, hogy megőrizze képviseleti intézményeit, többek között a medzsliszt”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az elnyomás valóságossága, valamint a szélsőségességről, a terrorizmusról és a szeparatizmusról szóló jogszabályok alkalmazása az emberi jogi helyzet súlyos romlásához, illetve a szólásszabadság és az egyesülési szabadság széles körű megsértéséhez vezetett a Krím félszigeten, és hogy az orosz állampolgárság kötelező felvétele rendszeressé vált és az alapvető szabadságok nem garantáltak a Krím félszigeten; kéri a diszkriminatív jogszabályok visszavonását és hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van az emberi jogok megsértésével és a visszaélésekkel kapcsolatos felelősségre vonásra a félszigeten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan elítéli azt a gyakorlatot, hogy a foglyokat Oroszország távoli részeibe szállítják, mivel ez súlyosan hátráltatja kapcsolattartásukat családjukkal és barátaikkal és azt, hogy az emberi jogi szervezetek ellenőrizzék jóllétüket; hangsúlyozza, hogy ez a gyakorlat ellentétes a hatályos orosz jogszabályokkal, különösen a Büntető Törvénykönyv 73. cikkével, amely szerint a börtönbüntetést abban a régióban kell letölteni, amelyben a bíróság ítéletét meghozta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az EKSZ-t és az EU oroszországi képviseletét, hogy kövessék szorosan nyomon a folyamatban lévő tárgyalásokat és fordítsanak figyelmet a fogva tartottakkal való bánásmódra; különös aggodalmát fejezi ki a pszichiátriai kezelések büntető jelleggel történő alkalmazásáról szóló jelentések miatt; elvárja, hogy az EU képviselete, az EKSZ és a tagállamok nagykövetségei kövessék szoros figyelemmel ezen eljárásokat, és keressék a fogva tartottakkal való kapcsolatfelvétel lehetőségét az őket érintő tárgyalások előtt, alatt és után; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az Emberi Jogok Európai Bíróságát, hogy a lehető legnagyobb prioritást biztosítva vizsgálja meg a Krím félszigetről érkező valamennyi jogorvoslati kérelmet, mivel az orosz bírósági rendszer nem képes és nem nyújt jogorvoslati lehetőségeket ilyen esetekben; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli a kisebbségi közösségeket képviselő független médiumok elnyomását, és sürgeti az orosz hatóságokat, hogy tartózkodjanak attól, hogy jogi és adminisztratív akadályokat állítanak működésük útjába; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólít arra, hogy a nemzetközi emberi jogi megfigyelők – többek között az ENSZ, az EBESZ és az Európa Tanács szakosodott struktúrái – akadálytalanul bejuthassanak a Krím félszigetre annak érdekében, hogy kivizsgálják a félszigeten kialakult helyzetet, valamint független felügyeleti mechanizmusokat hozzanak létre; támogatja Ukrajna arra irányuló kezdeményezéseit, hogy az említett kérdések az Emberi Jogi Tanács és az ENSZ Közgyűlése elé kerüljenek; felhívja az EKSZ-t és az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy kövesse folyamatos figyelemmel az emberi jogok helyzetét a Krím félszigeten és arról tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az emberek közötti kapcsolatok javítását célzó projekteket és cseréket, valamint azokat, amelyek előmozdítják a béketeremtést, a konfliktusrendezést, a megbékélést és a kultúrák közötti párbeszédet, többek között a Krím félszigeten; ösztönzi a bürokratikus akadályok elkerülését és ösztönzi a rugalmasabb megközelítést, amely lehetővé teszi a nemzetközi megfigyelők – többek között parlamenti képviselők – könnyebb bejutását a félszigetre, Kijev hozzájárulásával és anélkül, hogy ez az elcsatolás elismerése lenne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy korlátozó intézkedéseket kell elrendelni minden, súlyos emberi jogi visszaélés elkövetéséért felelős személlyel szemben, többek között azon krími és orosz tisztviselőkkel szemben, akik közvetlenül felelősek Ahtem Csijgoz, Mikola Szemena és Ilmi Umerov megvádolásáért és elítéléséért, és ezeknek magukban kell foglalniuk az uniós bankokban lévő eszközök befagyasztását és az utazási tilalmat; megismétli, hogy támogatja az EU arra irányuló határozatát, hogy megtiltja a Krímből származó importot és egyes áruk és technológiák Krímbe történő kivitelét, valamint a beruházást, a kereskedelmet és a szolgáltatásnyújtást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálatát fejezi ki a krími gyermekek szomorú helyzete miatt, akik apa nélkül nőnek fel, akiket jogellenesen megfosztottak szabadságuktól mint de facto politikai foglyok, beleértve azokat is, akiket az Oroszországi Föderáció távoli részeire helyeztek át; ezt a nemzetközi emberi jogok, a gyermekek jogai és az Oroszország által vállalt nemzetközi kötelezettségek – mint például az ENSZ Gyermekjogi Egyezménye – kirívó megsértésének tekinti; felhívja az orosz hatóságokat és a de facto krími hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a fent említett személyek rendszeres kapcsolatát családtagjaikkal, és különösen gyermekeikkel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékezteti az orosz hatóságokat, hogy a Krím felett tényleges ellenőrzést gyakorló megszálló hatalomként teljes mértékben felelősek a krími polgárok önkényes bírósági és közigazgatási intézkedésekkel szembeni védelméért, és a nemzetközi humanitárius jog alapján biztosítaniuk kell az emberi jogok védelmét a félszigeten; |
| --- | --- |

14.

| 15. | támogatja Ukrajna szuverenitását, függetlenségét, egységét és területi integritását a nemzetközileg elismert határain belül és megismétli, hogy elítéli a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását; támogatja az EU és tagállamai politikáját, hogy nem ismerik el a Krím félsziget jogellenes annektálását és korlátozó intézkedéseket vezettek be ennek kapcsán; mély aggodalmát fejezi ki a Krím félsziget Oroszország általi nagymértékű militarizálása miatt, ami veszélyezteti a regionális és páneurópai biztonságot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, Ukrajna és az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Parlamenti Közgyűlésének, valamint a krími tatárok medzsliszének és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0018.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0043.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0218.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

A Maldív-szigeteki helyzet

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Maldív-szigetekről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2004. szeptember 16-i (1), a 2015. április 30-i (2) és a 2015. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Maldív-szigetekről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2004. szeptember 16-i (1), a 2015. április 30-i (2) és a 2015. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ 1981. évi, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981. évi, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, különösen annak 2., 7. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, különösen annak 2., 7. és 19. cikkére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre,

| — | tekintettel António Guterres ENSZ-főtitkár 2017. július 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel António Guterres ENSZ-főtitkár 2017. július 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2016. február 8–9-i, 5. EU–Maldív-szigetek parlamentközi ülésről készült küldöttségi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. február 8–9-i, 5. EU–Maldív-szigetek parlamentközi ülésről készült küldöttségi jelentésre,

| — | tekintettel az Unió maldív-szigeteki küldöttsége által uniós tagállamok, valamint Kanada, Norvégia, Svájc és az Egyesült Államok Maldív-szigetekre akkreditált nagykövetségeivel közösen, 2017. július 25-én kiadott, a maldív-szigeteki helyzetről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió maldív-szigeteki küldöttsége által uniós tagállamok, valamint Kanada, Norvégia, Svájc és az Egyesült Államok Maldív-szigetekre akkreditált nagykövetségeivel közösen, 2017. július 25-én kiadott, a maldív-szigeteki helyzetről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivőjének Mohamed Nasíd volt maldív-szigeteki elnök elítéléséről szóló, 2016. március 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivőjének Mohamed Nasíd volt maldív-szigeteki elnök elítéléséről szóló, 2016. március 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Agnès Callamard 2017. augusztus 3-i nyilatkozatára a kivégzések „küszöbön álló” visszaállításáról a Maldív-szigeteken, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Agnès Callamard 2017. augusztus 3-i nyilatkozatára a kivégzések „küszöbön álló” visszaállításáról a Maldív-szigeteken,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió hosszú múltra visszatekintő kapcsolatokat ápol a Maldív-szigetekkel, és évente több százezer európai turista utazik a Maldív-szigetekre; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió hosszú múltra visszatekintő kapcsolatokat ápol a Maldív-szigetekkel, és évente több százezer európai turista utazik a Maldív-szigetekre;

| B. | mivel a maldív-szigeteki emberi jogi helyzet drámai mértékben romlott a 2008. évi első demokratikus választások, illetve az első demokratikusan megválasztott elnök, Mohamed Nasíd 2012-es elűzése óta; |
| --- | --- |

B.

mivel a maldív-szigeteki emberi jogi helyzet drámai mértékben romlott a 2008. évi első demokratikus választások, illetve az első demokratikusan megválasztott elnök, Mohamed Nasíd 2012-es elűzése óta;

| C. | mivel a politikai és polgári szabadságjogokat meggyengítették, ellenzéki vezetőket önkényesen letartóztattak, a média ellen támadásokat indítottak, a vallásszabadság és a tolerancia visszaszorulásáért pedig a fokozódó vallási konzervativizmust teszik felelőssé, mivel Abdulla Jamín elnök, a maldív-szigeteki Haladás Párt korábbi vezetője és kormánya arra törekszik, hogy még nagyobb mértékben magához ragadja a hatalmat; |
| --- | --- |

C.

mivel a politikai és polgári szabadságjogokat meggyengítették, ellenzéki vezetőket önkényesen letartóztattak, a média ellen támadásokat indítottak, a vallásszabadság és a tolerancia visszaszorulásáért pedig a fokozódó vallási konzervativizmust teszik felelőssé, mivel Abdulla Jamín elnök, a maldív-szigeteki Haladás Párt korábbi vezetője és kormánya arra törekszik, hogy még nagyobb mértékben magához ragadja a hatalmat;

| D. | mivel 2017. augusztus 22-én a biztonsági erők erőszakkal bezárták a parlamentet (a Madzsliszt), amit az ellenzéki képviselők a Parlament elnökének közjogi felelősségre vonását célzó indítvány megakadályozására irányuló kísérletként írtak le; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017. augusztus 22-én a biztonsági erők erőszakkal bezárták a parlamentet (a Madzsliszt), amit az ellenzéki képviselők a Parlament elnökének közjogi felelősségre vonását célzó indítvány megakadályozására irányuló kísérletként írtak le;

| E. | mivel ellenzéki pártok tagjai, független újságírók és emberijog-védők a hatóságok, a rendőrség és szélsőséges csoportok részéről fokozódó fenyegetésekről és támadásokról számolnak be; |
| --- | --- |

E.

mivel ellenzéki pártok tagjai, független újságírók és emberijog-védők a hatóságok, a rendőrség és szélsőséges csoportok részéről fokozódó fenyegetésekről és támadásokról számolnak be;

| F. | mivel 2015 márciusában Mohamed Nasídet, a Maldív-szigetek első demokratikusan megválasztott elnökét terrorizmus vádjával 13 év börtönbüntetésre ítélték; mivel a parlament 85 képviselője közül 12 ellenzéki képviselő ellen folyik bírósági eljárás, legalább három útlevelét elkobozták, és legalább egyiküket továbbra is önkényesen tartják fogva; mivel az elnökválasztások 2018-ban esedékesek; |
| --- | --- |

F.

mivel 2015 márciusában Mohamed Nasídet, a Maldív-szigetek első demokratikusan megválasztott elnökét terrorizmus vádjával 13 év börtönbüntetésre ítélték; mivel a parlament 85 képviselője közül 12 ellenzéki képviselő ellen folyik bírósági eljárás, legalább három útlevelét elkobozták, és legalább egyiküket továbbra is önkényesen tartják fogva; mivel az elnökválasztások 2018-ban esedékesek;

| G. | mivel aggályok merültek fel az erős politikai befolyásoltságú maldív-szigeteki igazságszolgáltatással kapcsolatban, amely éveken keresztül visszaélt hatalmával és az aktuális kormánypárt érdekei szerint járt el, az ellenzéki politikusok ellen; mivel a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot továbbra sem garantálják, és az érintett elvek a jogállamiság alapvető elemeit képezik; |
| --- | --- |

G.

mivel aggályok merültek fel az erős politikai befolyásoltságú maldív-szigeteki igazságszolgáltatással kapcsolatban, amely éveken keresztül visszaélt hatalmával és az aktuális kormánypárt érdekei szerint járt el, az ellenzéki politikusok ellen; mivel a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot továbbra sem garantálják, és az érintett elvek a jogállamiság alapvető elemeit képezik;

| H. | mivel 2016. augusztus 9-én a maldív-szigeteki parlament elfogadta „a hírnév és a becsület védelméről és a szólásszabadságról szóló törvénytervezetet”, amely számos korlátozást vezet be a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozóan, és felhatalmazza a kormányt arra, hogy visszavonja vagy felfüggessze műsorszolgáltatók, kiadványok, honlapok és más médiaorgánumok engedélyét; |
| --- | --- |

H.

mivel 2016. augusztus 9-én a maldív-szigeteki parlament elfogadta „a hírnév és a becsület védelméről és a szólásszabadságról szóló törvénytervezetet”, amely számos korlátozást vezet be a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozóan, és felhatalmazza a kormányt arra, hogy visszavonja vagy felfüggessze műsorszolgáltatók, kiadványok, honlapok és más médiaorgánumok engedélyét;

| I. | mivel 2016 augusztusában a Maldív-szigetek elnöke számos, a gyülekezés szabadságáról szóló törvényt érintő módosítást ratifikált, amelyek korlátozzák a jogszerű tiltakozásra kijelölt területeket; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016 augusztusában a Maldív-szigetek elnöke számos, a gyülekezés szabadságáról szóló törvényt érintő módosítást ratifikált, amelyek korlátozzák a jogszerű tiltakozásra kijelölt területeket;

| J. | mivel az Interparlamentáris Unió parlamenti képviselők emberi jogaival foglalkozó bizottsága szerint a Maldív-szigetek a legrosszabb országok között van a világon az ellenzéki parlamenti képviselők elleni támadásokat tekintve, ahol az ellenzéki politikusokat rutinszerűen megfélemlítik, letartóztatják és bebörtönzik; mivel a véleménynyilvánítás szabadságát (beleértve a sajtószabadságot), az egyesülési szabadságot és a demokratikus pluralizmust egyre nagyobb veszély fenyegeti, és ez kormányellenes tüntetők százainak letartóztatásában és megvádolásában nyilvánul meg; mivel egyre több bizonyíték utal arra, hogy a Jamín elnök politikai ellenzéke elleni büntetőjogi vádak politikai indíttatásúak lehettek; |
| --- | --- |

J.

mivel az Interparlamentáris Unió parlamenti képviselők emberi jogaival foglalkozó bizottsága szerint a Maldív-szigetek a legrosszabb országok között van a világon az ellenzéki parlamenti képviselők elleni támadásokat tekintve, ahol az ellenzéki politikusokat rutinszerűen megfélemlítik, letartóztatják és bebörtönzik; mivel a véleménynyilvánítás szabadságát (beleértve a sajtószabadságot), az egyesülési szabadságot és a demokratikus pluralizmust egyre nagyobb veszély fenyegeti, és ez kormányellenes tüntetők százainak letartóztatásában és megvádolásában nyilvánul meg; mivel egyre több bizonyíték utal arra, hogy a Jamín elnök politikai ellenzéke elleni büntetőjogi vádak politikai indíttatásúak lehettek;

| K. | mivel Jamín elnök többször is hangot adott azon szándékának, hogy a 60 éves moratóriumnak véget vetve visszaállítsa az állami kivégzések gyakorlatát; mivel az ázsiai és csendes-óceáni régióban húsz állam már eltörölte a halálbüntetést, és további hét gyakorlatilag nem folytat kivégzéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel Jamín elnök többször is hangot adott azon szándékának, hogy a 60 éves moratóriumnak véget vetve visszaállítsa az állami kivégzések gyakorlatát; mivel az ázsiai és csendes-óceáni régióban húsz állam már eltörölte a halálbüntetést, és további hét gyakorlatilag nem folytat kivégzéseket;

| L. | mivel a Maldív-szigeteken jelenleg legalább 20 halálraítélt van, és közülük letartóztatásuk időpontjában legalább öten 18 év alattiak voltak; mivel a maldív-szigeteki jog a nemzetközi jogot sértve lehetővé teszi, hogy a kiskorúak halálbüntetését késleltetve, 18 éves koruk elérése után hajtsák végre; mivel a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó nyomatékosan felszólította a maldív-szigeteki kormányt, hogy ne állítsa vissza a kivégzéseket; |
| --- | --- |

L.

mivel a Maldív-szigeteken jelenleg legalább 20 halálraítélt van, és közülük letartóztatásuk időpontjában legalább öten 18 év alattiak voltak; mivel a maldív-szigeteki jog a nemzetközi jogot sértve lehetővé teszi, hogy a kiskorúak halálbüntetését késleltetve, 18 éves koruk elérése után hajtsák végre; mivel a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó nyomatékosan felszólította a maldív-szigeteki kormányt, hogy ne állítsa vissza a kivégzéseket;

| M. | mivel legalább három esetben, nevezetesen Husszein Humám Ahmed, Ahmed Murat és Mohamed Nabíl esetében a Maldív-szigetek Legfelsőbb Bírósága helybenhagyta a halálos ítéleteket olyan bírósági eljárásokat követően, amelyek nem feleltek meg a nemzetközileg elismert normáknak; mivel ők hárman jelenleg a kivégzés közvetlen kockázatának vannak kitéve; |
| --- | --- |

M.

mivel legalább három esetben, nevezetesen Husszein Humám Ahmed, Ahmed Murat és Mohamed Nabíl esetében a Maldív-szigetek Legfelsőbb Bírósága helybenhagyta a halálos ítéleteket olyan bírósági eljárásokat követően, amelyek nem feleltek meg a nemzetközileg elismert normáknak; mivel ők hárman jelenleg a kivégzés közvetlen kockázatának vannak kitéve;

| N. | mivel a Nemzetközi Jogászbizottság a közelmúltban elítélte 56 maldív-szigeteki ügyvéd – az ország gyakorló ügyvédjei harmadának – felfüggesztését, akik részt vettek azokban a felhívásokban, amelyek igazságügyi reformokat szorgalmaztak az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel a Nemzetközi Jogászbizottság a közelmúltban elítélte 56 maldív-szigeteki ügyvéd – az ország gyakorló ügyvédjei harmadának – felfüggesztését, akik részt vettek azokban a felhívásokban, amelyek igazságügyi reformokat szorgalmaztak az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítása érdekében;

| O. | mivel aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik az iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi és nő csatlakozott az IS/Dáishoz; |
| --- | --- |

O.

mivel aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik az iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi és nő csatlakozott az IS/Dáishoz;

| P. | mivel Jamín Rasídot, a kormányt aktívan bíráló bloggert 2017. április 23-án meggyilkolták; mivel Ahmen Rilvan újságíró 2014 augusztusa óta nem került elő, és attól lehet tartani, hogy meghalt; mivel Iszmail Rasíd bloggert 2012-ben leszúrták és megsebesítették; |
| --- | --- |

P.

mivel Jamín Rasídot, a kormányt aktívan bíráló bloggert 2017. április 23-án meggyilkolták; mivel Ahmen Rilvan újságíró 2014 augusztusa óta nem került elő, és attól lehet tartani, hogy meghalt; mivel Iszmail Rasíd bloggert 2012-ben leszúrták és megsebesítették;

| 1. | mélységes sajnálatát fejezi ki a maldív-szigeteki politikai és emberi jogi helyzet romlása és Abdulla Jamín elnöknek és kormányának egyre önkényesebb uralma miatt, ami a félelem légkörét teremtette meg, és veszélybe sodorta az elmúlt években az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság területén elért eredményeket, különösen a 2018-ban esedékes választásokra való tekintettel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítéli, hogy 2016-ban elfogadták a rágalmazásról és a szólásszabadságról szóló, a véleménynyilvánítás szabadságának visszaszorítására törekvő törvényt, illetve a gyülekezés szabadságáról szóló törvénynek a gyülekezési jogot korlátozó 2016. évi módosításait; felhívja a Maldív-szigetek kormányát, hogy valamennyi nemzeti törvényt hozzon összhangba a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal, és a fent említett törvényeket helyezze hatályon kívül vagy dolgozza át; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli a maldív-szigeteki politikai ellenzék elfojtását, és felhívja a kormányt, hogy ejtsen minden vádat Mohamed Nasíd volt elnökkel szemben, és haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássa szabadon valamennyi politikai okból fogva tartott személyt, ideértve a Dzsumhuri Párt vezetőjét, Kaszim Ibrahimot is; emlékezteti a kormányt azon nemzetközi kötelezettségeire, hogy tiszteletben tartsa a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerinti alapvető szabadságjogokat és jogokat, amelyek a tisztességes eljárásra vonatkozó minimális garanciákat is magukban foglalnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Maldív-szigetek Legfelsőbb Bíróságát, hogy haladéktalanul vonja vissza a 2017 szeptemberében felfüggesztett 56 ügyvéd felfüggesztését, akikre ez az intézkedés továbbra is érvényes; ismételten felszólítja a kormányt, hogy biztosítsa az igazságszolgáltatás maradéktalan függetlenségét és pártatlanságát, valamint garantálja valamennyi polgár számára a tisztességes és átlátható, politikai befolyástól mentes igazságszolgáltatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU minden esetben és kivétel nélkül határozottan ellenzi a halálbüntetést; felszólít a halálbüntetés egyetemes eltörlésére; határozottan elítéli a halálbüntetés maldív-szigeteki visszaállítására vonatkozó bejelentést, és nyomatékosan kéri a maldív-szigeteki kormányt és parlamentet, hogy tartsa tiszteletben a halálbüntetésre vonatkozó, immár több mint 60 éve fennálló moratóriumot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyilvánosan és nyomatékosan szólítsák fel Jamín elnököt és a Maldív-szigetek kormányát, hogy vizsgálják felül a halálra ítéltek eseteit annak biztosítása érdekében, hogy a tisztességes eljáráshoz való, nemzetközileg elismert és az alkotmányban biztosított jogokat tiszteletben tartsák; felhívja a kormányt, hogy haladéktalanul vonja vissza a kiskorúak elleni, halálbüntetésre irányuló vádakat, és tiltsa meg a kiskorú elkövetők kivégzését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a demokrácia, az emberi jogok és szabadságjogok helyzetének maldív-szigeteki romlását csak valódi párbeszédfolyamat révén, valamennyi politikai párt és egyéb civil vezető bevonásával lehet megoldani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Maldív-szigetek kormányát, hogy tartsa tiszteletben és maradéktalanul támogassa a tiltakozáshoz, a véleménynyilvánításhoz, az egyesüléshez és a gyülekezéshez való jogot, valamint a vallás és a meggyőződés szabadságát, a többségi vallástól függetlenül; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Maldív-szigetek kormányát, hogy vessen véget azon polgárőrök büntetlenségének, akik a vallási toleranciát népszerűsítők, a békés tüntetők, a kritikus média és a civil társadalom ellen erőszakosan léptek fel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elítéli a maldív-szigeteki Madzslisz erőszakos bezárását a képviselők elől, valamint a parlament választott képviselői elleni zaklatásokat, megfélemlítéseket és letartóztatásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítéli, hogy újságírók, bloggerek és emberijog-védők ellen továbbra is megfélemlítés és fenyegetés folyik, tudósítókat tartóztatnak le, valamint hogy hírügynökségek ellen razziákkal és erőszakos bezáratással lépnek fel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a kormányt, hogy garantálja Jamín Rasíd halálának, illetve Ahmed Rilvan elrablásának pártatlan és független kivizsgálását az összes felelős azonosítása és felelősségre vonása érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a maldív-szigeteki hatóságokat annak biztosítására, hogy a Maldív-szigeteki Emberi Jogi Bizottság, a Nemzeti Integritásügyi Bizottság és a választási bizottságok függetlenül és a kormány befolyásától mentesen működhessenek; felhívja a maldív-szigeteki kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival, ideértve a különleges eljárásokat és az Emberi Jogi Főbiztos Hivatalát is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az Uniót, hogy maradéktalanul használja ki a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az emberi jogok és demokratikus elvek Maldív-szigeteken való tiszteletben tartásának előmozdítására, többek között ideiglenes, egyénekre szabott szankciókat fontolóra véve az emberi jogokat veszélyeztető személyekkel szemben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának, az Európa Tanácsnak és a Maldív-szigetek kormányának. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL C 140. E, 2005.6.9., 165. o.

(2)  HL C 346., 2016.9.21., 60. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Büntetés-végrehajtási rendszerek és körülmények

Az Európai Parlament 2017. október 5-i állásfoglalása a büntetés-végrehajtási rendszerekről és a börtönkörülményekről (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4., 19., 47., 48. és 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4., 19., 47., 48. és 49. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) (3. cikk, 8. cikk), az EJEE-hez csatolt jegyzőkönyvekre és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatára, a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló, 1987. évi európai egyezményre és az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) (3. cikk, 8. cikk), az EJEE-hez csatolt jegyzőkönyvekre és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatára, a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló, 1987. évi európai egyezményre és az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának jelentéseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (3. és 5. cikk), a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (7. cikk) és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (3. és 5. cikk), a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (7. cikk) és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának alábbiakról szóló általános megjegyzéseire: 10. sz. (2007) a gyermekjogokról a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatásban, 13. sz. (2011) a gyermek jogáról az erőszak minden formájától való szabadságra és 17. sz. (2013) a gyermeknek a pihenésre, a szabadidőre, a játékra, a szabadidős tevékenységekre, a kulturális életre és a művészetekre vonatkozó jogáról (31. cikk), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának alábbiakról szóló általános megjegyzéseire: 10. sz. (2007) a gyermekjogokról a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatásban, 13. sz. (2011) a gyermek jogáról az erőszak minden formájától való szabadságra és 17. sz. (2013) a gyermeknek a pihenésre, a szabadidőre, a játékra, a szabadidős tevékenységekre, a kulturális életre és a művészetekre vonatkozó jogáról (31. cikk),

| — | tekintettel az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályaira, valamint az ENSZ Közgyűlése által elfogadott nyilatkozatokra és elvekre; tekintettel az ENSZ Közgyűlése által elfogadott, az ENSZ fiatalkorúakat illető igazságszolgáltatásra vonatkozó minimumszabályaira (pekingi szabályok); tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága gyermekbarát igazságszolgáltatásról szóló iránymutatásaira; tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának ajánlásaira, nevezetesen az európai börtönszabályokról szóló CM/Rec (2006) 2. sz. ajánlásra, az előzetes letartóztatásról, végrehajtásának körülményeiről és a visszaéléssel szembeni biztosítéknyújtásról szóló CM/Rec (2006) 13. sz. ajánlásra, a szankciók vagy intézkedések hatálya alatt álló fiatalkorú elkövetőkre vonatkozó európai szabályokról szóló CM/Rec (2008) 11. sz. ajánlásra, az Európa Tanács pártfogó felügyelet szabályairól szóló CM/Rec (2010) 1. sz. ajánlásra, a közösségen belül alkalmazott szankciókra és intézkedésekre vonatkozó európai szabályokról szóló CM/Rec (2017) 3. sz. ajánlásra; tekintettel továbbá az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által elfogadott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályaira, valamint az ENSZ Közgyűlése által elfogadott nyilatkozatokra és elvekre; tekintettel az ENSZ Közgyűlése által elfogadott, az ENSZ fiatalkorúakat illető igazságszolgáltatásra vonatkozó minimumszabályaira (pekingi szabályok); tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága gyermekbarát igazságszolgáltatásról szóló iránymutatásaira; tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának ajánlásaira, nevezetesen az európai börtönszabályokról szóló CM/Rec (2006) 2. sz. ajánlásra, az előzetes letartóztatásról, végrehajtásának körülményeiről és a visszaéléssel szembeni biztosítéknyújtásról szóló CM/Rec (2006) 13. sz. ajánlásra, a szankciók vagy intézkedések hatálya alatt álló fiatalkorú elkövetőkre vonatkozó európai szabályokról szóló CM/Rec (2008) 11. sz. ajánlásra, az Európa Tanács pártfogó felügyelet szabályairól szóló CM/Rec (2010) 1. sz. ajánlásra, a közösségen belül alkalmazott szankciókra és intézkedésekre vonatkozó európai szabályokról szóló CM/Rec (2017) 3. sz. ajánlásra; tekintettel továbbá az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által elfogadott ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Unióban tapasztalható rossz börtönkörülményekről szóló, 1996. január 18-i (1), az európai uniós börtönkörülményekről: javításukról és az alternatív szankciókról szóló, 1998. december 17-i (2), a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülés térségére vonatkozó többéves, 2010–2014 közötti programról (a stockholmi programról) szóló, 2009. november 25-i (3), valamint az Unión belüli börtönkörülményekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban tapasztalható rossz börtönkörülményekről szóló, 1996. január 18-i (1), az európai uniós börtönkörülményekről: javításukról és az alternatív szankciókról szóló, 1998. december 17-i (2), a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülés térségére vonatkozó többéves, 2010–2014 közötti programról (a stockholmi programról) szóló, 2009. november 25-i (3), valamint az Unión belüli börtönkörülményekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra (5),

| — | tekintettel a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztéssel járó büntetéseket vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket előíró ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról szóló 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározatra (6) (fogvatartottak átszállítása), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztéssel járó büntetéseket vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket előíró ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról szóló 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározatra (6) (fogvatartottak átszállítása),

| — | tekintettel a kölcsönös elismerés elvének az ítéletekre és próbaidőt megállapító határozatokra való, a próbaidő alatti magatartási szabályok és alternatív szankciók felügyelete céljából történő alkalmazásáról szóló, 2008. november 27-i 2008/947/IB tanácsi kerethatározatra (7) (próbaidő és a szabadságvesztés alternatívái), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös elismerés elvének az ítéletekre és próbaidőt megállapító határozatokra való, a próbaidő alatti magatartási szabályok és alternatív szankciók felügyelete céljából történő alkalmazásáról szóló, 2008. november 27-i 2008/947/IB tanácsi kerethatározatra (7) (próbaidő és a szabadságvesztés alternatívái),

| — | tekintettel a kölcsönös elismerés elvének az Európai Unió tagállamai közötti, az előzetes letartóztatás alternatívájaként felügyeleti intézkedéseket elrendelő határozatokra történő alkalmazásáról szóló, 2009. október 23-i 2009/829/IB tanácsi kerethatározatra (8) (igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös elismerés elvének az Európai Unió tagállamai közötti, az előzetes letartóztatás alternatívájaként felügyeleti intézkedéseket elrendelő határozatokra történő alkalmazásáról szóló, 2009. október 23-i 2009/829/IB tanácsi kerethatározatra (8) (igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozat),

| — | tekintettel a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/800 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/800 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége „A büntetőjogi őrizet és alternatívái: alapjogi szempontok az uniós belüli, határokon átnyúló átadási eljárásokban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége „A büntetőjogi őrizet és alternatívái: alapjogi szempontok az uniós belüli, határokon átnyúló átadási eljárásokban” című jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról” című, 2011. június 14-i zöld könyvére (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról” című, 2011. június 14-i zöld könyvére (COM(2011)0327),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-404/15. és C-659/15. PPU sz. egyesített, Aranyosi Pál-, illetve Robert Căldăraru-ügyben hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-404/15. és C-659/15. PPU sz. egyesített, Aranyosi Pál-, illetve Robert Căldăraru-ügyben hozott ítéletére,

| — | tekintettel az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (10), valamint a bebörtönzött erőszakos szélsőségesek kezeléséről és a börtönbeli erőszakos radikalizálódás megelőzéséről szóló UNODC kézikönyvre (11); |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (10), valamint a bebörtönzött erőszakos szélsőségesek kezeléséről és a börtönbeli erőszakos radikalizálódás megelőzéséről szóló UNODC kézikönyvre (11);

| — | tekintettel a fogvatartottak alapvető jogainak Európai Unióban történő megsértéséről szóló, 2011. február 14-i 0006/2011. számú írásbeli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogvatartottak alapvető jogainak Európai Unióban történő megsértéséről szóló, 2011. február 14-i 0006/2011. számú írásbeli nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európa Tanács büntetés-végrehajtási kérdésekben hozott megállapodásaira, ajánlásaira és határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács büntetés-végrehajtási kérdésekben hozott megállapodásaira, ajánlásaira és határozataira,

| — | tekintettel az Európa Tanács börtönök túlzsúfoltságáról szóló, 2016. szeptember 28-i fehér könyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács börtönök túlzsúfoltságáról szóló, 2016. szeptember 28-i fehér könyvére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a külföldi fogvatartottakra vonatkozó, a tagállamoknak tett CM/Rec (2012) 12. sz. ajánlására, amelyet a Miniszteri Bizottság 2012. október 10-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a külföldi fogvatartottakra vonatkozó, a tagállamoknak tett CM/Rec (2012) 12. sz. ajánlására, amelyet a Miniszteri Bizottság 2012. október 10-én fogadott el,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a büntetés-végrehajtási személyzet európai etikai kódexéről szóló, a tagállamoknak tett CM/Rec (2012) 5. sz. ajánlására (amelyet a Miniszteri Bizottság 2012. április 12-én fogadott el), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a büntetés-végrehajtási személyzet európai etikai kódexéről szóló, a tagállamoknak tett CM/Rec (2012) 5. sz. ajánlására (amelyet a Miniszteri Bizottság 2012. április 12-én fogadott el),

| — | tekintettel az Európa Tanács büntetés-végrehajtási és pártfogó felügyeleti szolgálatok számára kiadott, a radikalizálódásról és erőszakos szélsőségességről szóló kézikönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács büntetés-végrehajtási és pártfogó felügyeleti szolgálatok számára kiadott, a radikalizálódásról és erőszakos szélsőségességről szóló kézikönyvére,

| — | tekintettel az Európai Börtönfigyelő (European Prison Observatory (EPO)) „A nemzeti gyakorlatoktól az európai iránymutatásokig: érdekes kezdeményezések a börtönirányításban” (2013), és „A börtönkörülmények nemzeti ellenőrző szervei és az európai normák” (2015) című tanulmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Börtönfigyelő (European Prison Observatory (EPO)) „A nemzeti gyakorlatoktól az európai iránymutatásokig: érdekes kezdeményezések a börtönirányításban” (2013), és „A börtönkörülmények nemzeti ellenőrző szervei és az európai normák” (2015) című tanulmányaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0251/2017),

| A. | mivel 2014-ben az Európai Unióban több mint félmillió személyt tartottak fogva börtönökben, ideértve a jogerős büntetésüket töltő elítélteket és a bűncselekmény elkövetésével vádolt, előzetes letartóztatásban lévőket is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2014-ben az Európai Unióban több mint félmillió személyt tartottak fogva börtönökben, ideértve a jogerős büntetésüket töltő elítélteket és a bűncselekmény elkövetésével vádolt, előzetes letartóztatásban lévőket is;

| B. | mivel a börtönkörülmények és a börtönök irányítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, de az Uniónak szerepet kell vállalnia a fogvatartottak alapvető jogainak védelmében és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség megteremtésében; mivel az Unió feladata, hogy az európai területen valódi biztonsági kockázatot jelentő, közös problémákkal szemben alkalmazott bevált gyakorlatok cseréjét elősegítse a tagállamok között; |
| --- | --- |

B.

mivel a börtönkörülmények és a börtönök irányítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, de az Uniónak szerepet kell vállalnia a fogvatartottak alapvető jogainak védelmében és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség megteremtésében; mivel az Unió feladata, hogy az európai területen valódi biztonsági kockázatot jelentő, közös problémákkal szemben alkalmazott bevált gyakorlatok cseréjét elősegítse a tagállamok között;

| C. | mivel néhány tagállamban a börtönökbeli helyzet és a fogva tartás olykor méltatlan és embertelen körülményei rendkívül aggasztóak, amint az például az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának jelentéseiből is kitűnik; |
| --- | --- |

C.

mivel néhány tagállamban a börtönökbeli helyzet és a fogva tartás olykor méltatlan és embertelen körülményei rendkívül aggasztóak, amint az például az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának jelentéseiből is kitűnik;

| D. | mivel a börtönök túlzsúfoltsága visszatérő probléma az Unióban, amint azt a tagállamok több mint harmada is elismeri, és amint azt a jelentések is igazolják, például az Európa Tanács 2017. március 14-én publikált, legfrissebb éves büntetés-végrehajtási statisztikája (SPACE); és mivel a túlzsúfoltságot az Emberi Jogok Európai Bírósága az EJEE 3. cikke megsértésének minősítette; |
| --- | --- |

D.

mivel a börtönök túlzsúfoltsága visszatérő probléma az Unióban, amint azt a tagállamok több mint harmada is elismeri, és amint azt a jelentések is igazolják, például az Európa Tanács 2017. március 14-én publikált, legfrissebb éves büntetés-végrehajtási statisztikája (SPACE); és mivel a túlzsúfoltságot az Emberi Jogok Európai Bírósága az EJEE 3. cikke megsértésének minősítette;

| E. | mivel a túlzsúfoltság a fogadó állambeli rossz börtönkörülményekkel kapcsolatos miatti aggályok miatt megakadályozza az elítélt személyek kiadatását vagy átszállítását; mivel bizonyos tagállamokban tovább romlik a helyzet, egyes börtönökben a tarthatatlanságig súlyosbodva; |
| --- | --- |

E.

mivel a túlzsúfoltság a fogadó állambeli rossz börtönkörülményekkel kapcsolatos miatti aggályok miatt megakadályozza az elítélt személyek kiadatását vagy átszállítását; mivel bizonyos tagállamokban tovább romlik a helyzet, egyes börtönökben a tarthatatlanságig súlyosbodva;

| F. | mivel a börtönök túlzsúfoltsága komolyan rontja a fogva tartás körülményeinek minőségét, elősegítheti a radikalizálódást, kedvezőtlen hatásai vannak a fogvatartottak egészségi állapotára és jóllétére, akadályozza társadalmi rehabilitációjukat, és hozzájárul ahhoz, hogy a büntetés-végrehajtási személyzet munkakörnyezete nem biztonságos, bonyolult és egészségtelen; |
| --- | --- |

F.

mivel a börtönök túlzsúfoltsága komolyan rontja a fogva tartás körülményeinek minőségét, elősegítheti a radikalizálódást, kedvezőtlen hatásai vannak a fogvatartottak egészségi állapotára és jóllétére, akadályozza társadalmi rehabilitációjukat, és hozzájárul ahhoz, hogy a büntetés-végrehajtási személyzet munkakörnyezete nem biztonságos, bonyolult és egészségtelen;

| G. | mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága a Hirst kontra Egyesült Királyság ügyben hozott 2005. október 6-i ítéletében kinyilvánította, hogy a fogvatartottak szavazati jogának általános és automatikus megvonása összeegyeztethetetlen a demokráciával; mivel 2011-ben a Lengyelországban bebörtönzött szavazóképes személyek 58,7 %-a részt vett a parlamenti választásokon; |
| --- | --- |

G.

mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága a Hirst kontra Egyesült Királyság ügyben hozott 2005. október 6-i ítéletében kinyilvánította, hogy a fogvatartottak szavazati jogának általános és automatikus megvonása összeegyeztethetetlen a demokráciával; mivel 2011-ben a Lengyelországban bebörtönzött szavazóképes személyek 58,7 %-a részt vett a parlamenti választásokon;

| H. | mivel nincs összefüggés a büntetések súlyossága és a bűnözési ráta csökkenése között; |
| --- | --- |

H.

mivel nincs összefüggés a büntetések súlyossága és a bűnözési ráta csökkenése között;

| I. | mivel a fogva tartás különösen alkalmatlan helyzet bizonyos kiszolgáltatott személyek, például kiskorúak, időskorúak, várandós nők, valamint súlyos mentális vagy testi betegségben vagy zavarban szenvedők számára; mivel ők személyre szabott és állapotuknak megfelelő megközelítést igényelnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a fogva tartás különösen alkalmatlan helyzet bizonyos kiszolgáltatott személyek, például kiskorúak, időskorúak, várandós nők, valamint súlyos mentális vagy testi betegségben vagy zavarban szenvedők számára; mivel ők személyre szabott és állapotuknak megfelelő megközelítést igényelnek;

| J. | mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 37. cikke úgy rendelkezik, hogy a gyermekekkel szemben szabadságvesztés-büntetés kiszabása „csak végső eszközként legyen alkalmazható a lehető legrövidebb időtartammal”, és hogy a gyermekeket „el kell különíteni a felnőttektől, kivéve ha ez ellentétes a gyermek mindenek felett álló érdekével”; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 37. cikke úgy rendelkezik, hogy a gyermekekkel szemben szabadságvesztés-büntetés kiszabása „csak végső eszközként legyen alkalmazható a lehető legrövidebb időtartammal”, és hogy a gyermekeket „el kell különíteni a felnőttektől, kivéve ha ez ellentétes a gyermek mindenek felett álló érdekével”;

| K. | mivel az Eurostat adatai szerint 2014-ben a teljes börtönnépesség több mint 20 %-át az előzetes letartóztatásban lévők tették ki; |
| --- | --- |

K.

mivel az Eurostat adatai szerint 2014-ben a teljes börtönnépesség több mint 20 %-át az előzetes letartóztatásban lévők tették ki;

| L. | mivel az előzetes letartóztatás csak végső eszközként alkalmazandó; mivel a gyermekek nem tarthatók olyan létesítményben, amelyben negatív hatásoknak vannak kitéve; mivel mindig figyelembe kell venni a gyermek fejlődési szakaszának megfelelő sajátos igényeket; |
| --- | --- |

L.

mivel az előzetes letartóztatás csak végső eszközként alkalmazandó; mivel a gyermekek nem tarthatók olyan létesítményben, amelyben negatív hatásoknak vannak kitéve; mivel mindig figyelembe kell venni a gyermek fejlődési szakaszának megfelelő sajátos igényeket;

| M. | mivel a fogva tartást, beleértve az előzetes letartóztatást is, csak jogilag indokolt esetben kellene alkalmazni, és helyénvalóbb lenne elsősorban a szabadságvesztés alternatíváit – például a házi őrizetet vagy más intézkedést –alkalmazni olyan fogvatartottak esetében, akik nem jelentenek súlyos veszélyt a társadalomra, így biztosítva számukra a nyitott vagy ismerős környezetben maradást, ahol jobban hozzáférnek a szociális, egészségügyi és a visszailleszkedést segítő szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

M.

mivel a fogva tartást, beleértve az előzetes letartóztatást is, csak jogilag indokolt esetben kellene alkalmazni, és helyénvalóbb lenne elsősorban a szabadságvesztés alternatíváit – például a házi őrizetet vagy más intézkedést –alkalmazni olyan fogvatartottak esetében, akik nem jelentenek súlyos veszélyt a társadalomra, így biztosítva számukra a nyitott vagy ismerős környezetben maradást, ahol jobban hozzáférnek a szociális, egészségügyi és a visszailleszkedést segítő szolgáltatásokhoz;

| N. | mivel a fiatalkorú elkövetők elvileg mindig jogosultak alternatív őrizeti intézkedésekre az általuk elkövetett bűncselekménytől függetlenül; |
| --- | --- |

N.

mivel a fiatalkorú elkövetők elvileg mindig jogosultak alternatív őrizeti intézkedésekre az általuk elkövetett bűncselekménytől függetlenül;

| O. | mivel az Európa Tanács 2015-re vonatkozó adatai szerint az európai börtönökben fogva tartottak 10,8 %-a külföldi – 2014-ben ez a szám 13,7 % volt –, akik leggyakrabban a szökés jelentős veszélye miatt vannak előzetes letartóztatásban; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európa Tanács 2015-re vonatkozó adatai szerint az európai börtönökben fogva tartottak 10,8 %-a külföldi – 2014-ben ez a szám 13,7 % volt –, akik leggyakrabban a szökés jelentős veszélye miatt vannak előzetes letartóztatásban;

| P. | mivel a büntetés-végrehajtási személyzet a közösség nevében lát el fontos feladatot, és olyan foglalkoztatási körülményeket kell számára biztosítani, amelyek megfelelnek képzettségének, és amelyek figyelembe veszik munkája megerőltető jellegét; mivel tevékenységének nehéz és kényes természetét figyelembe véve a büntetés-végrehajtási személyzet jobb alap- és továbbképzése, a célzott támogatás növelése, a bevált gyakorlatok megosztása, a megfelelő és biztonságos munkakörülmények, valamint az állomány növelése alapvetően fontos a jó börtönkörülmények biztosítása érdekében; mivel a továbbképzés elősegítené, hogy a büntetés-végrehajtási személyzet képes legyen fellépni az olyan új kihívásokkal szemben, mint a börtönbeli radikalizálódás; |
| --- | --- |

P.

mivel a büntetés-végrehajtási személyzet a közösség nevében lát el fontos feladatot, és olyan foglalkoztatási körülményeket kell számára biztosítani, amelyek megfelelnek képzettségének, és amelyek figyelembe veszik munkája megerőltető jellegét; mivel tevékenységének nehéz és kényes természetét figyelembe véve a büntetés-végrehajtási személyzet jobb alap- és továbbképzése, a célzott támogatás növelése, a bevált gyakorlatok megosztása, a megfelelő és biztonságos munkakörülmények, valamint az állomány növelése alapvetően fontos a jó börtönkörülmények biztosítása érdekében; mivel a továbbképzés elősegítené, hogy a büntetés-végrehajtási személyzet képes legyen fellépni az olyan új kihívásokkal szemben, mint a börtönbeli radikalizálódás;

| Q. | mivel a motivált, elhivatott és tiszteletet kapó büntetés-végrehajtási személyzet az emberséges börtönkörülmények és ennélfogva a börtönirányítás javítását célzó fogva tartási elképzelések sikerének, a fogvatartottak társadalomba történő sikeres visszailleszkedésének, valamint a radikalizálódás és a visszaeső bűnözés kockázata csökkentésének előfeltételét jelenti; |
| --- | --- |

Q.

mivel a motivált, elhivatott és tiszteletet kapó büntetés-végrehajtási személyzet az emberséges börtönkörülmények és ennélfogva a börtönirányítás javítását célzó fogva tartási elképzelések sikerének, a fogvatartottak társadalomba történő sikeres visszailleszkedésének, valamint a radikalizálódás és a visszaeső bűnözés kockázata csökkentésének előfeltételét jelenti;

| R. | mivel a fogvatartottak önkárosító és erőszakos viselkedését gyakran a börtönök túlzsúfoltsága és a siralmas fogvatartási körülmények váltják ki; mivel ehhez hozzájárul az a tényező is, hogy a személyzet nem megfelelően képzett vagy nem rendelkezik megfelelő képesítéssel; mivel ezek a feszültség szintje számos börtönben különösen nehéz munkakörülményeket idéz elő a személyzet számára, és mindez az Európai Unió tagállamaiban több szervezett fellépéshez vezetett; |
| --- | --- |

R.

mivel a fogvatartottak önkárosító és erőszakos viselkedését gyakran a börtönök túlzsúfoltsága és a siralmas fogvatartási körülmények váltják ki; mivel ehhez hozzájárul az a tényező is, hogy a személyzet nem megfelelően képzett vagy nem rendelkezik megfelelő képesítéssel; mivel ezek a feszültség szintje számos börtönben különösen nehéz munkakörülményeket idéz elő a személyzet számára, és mindez az Európai Unió tagállamaiban több szervezett fellépéshez vezetett;

| S. | mivel a hatékony büntetés-végrehajtási igazgatásnak megfelelő pénzeszközöket és személyzetet kell kapnia, hogy biztonsági és rehabilitációs megbízatását teljesíthesse; |
| --- | --- |

S.

mivel a hatékony büntetés-végrehajtási igazgatásnak megfelelő pénzeszközöket és személyzetet kell kapnia, hogy biztonsági és rehabilitációs megbízatását teljesíthesse;

| T. | mivel a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma egyetemes norma, amely felnőttekre és gyermekekre egyaránt alkalmazandó, és a fogvatartottak alapvető jogainak bármiféle – nem a szabadságelvonás érdekében feltétlenül szükséges korlátozásokból adódó – megsértése az emberi méltóságot sérti; |
| --- | --- |

T.

mivel a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalma egyetemes norma, amely felnőttekre és gyermekekre egyaránt alkalmazandó, és a fogvatartottak alapvető jogainak bármiféle – nem a szabadságelvonás érdekében feltétlenül szükséges korlátozásokból adódó – megsértése az emberi méltóságot sérti;

| U. | mivel az Unió-beli börtönökben elkövetett öngyilkosságok aránya aggasztóan magas; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió-beli börtönökben elkövetett öngyilkosságok aránya aggasztóan magas;

| V. | mivel az Unió számos börtönében tapasztalható radikalizáció különös aggodalomra ad okot, ezért kiemelt figyelmet érdemel, és megfelelő eszközökkel kell kezelni, az emberi jogok és a nemzetközi kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartása mellett; mivel a jelenség terjedésében közrejátszhatnak az embertelen fogvatartási körülmények és a túlzsúfoltság, ami erősítheti az erőszakos szélsőségeseket toborzók befolyását; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió számos börtönében tapasztalható radikalizáció különös aggodalomra ad okot, ezért kiemelt figyelmet érdemel, és megfelelő eszközökkel kell kezelni, az emberi jogok és a nemzetközi kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartása mellett; mivel a jelenség terjedésében közrejátszhatnak az embertelen fogvatartási körülmények és a túlzsúfoltság, ami erősítheti az erőszakos szélsőségeseket toborzók befolyását;

| W. | mivel az Unió az európai biztonsági stratégia keretében pénzeszközöket biztosított a börtönökben bekövetkező radikalizálódás kezelése céljából; mivel, tekintettel az európai biztonsági helyzetre, minden tagállamnak késedelem nélkül intézkedéseket kell foganatosítania a börtönökben történő radikalizálódás megelőzésére; mivel létfontosságú a bevált gyakorlatok európai szintű cseréjének megvalósítása; |
| --- | --- |

W.

mivel az Unió az európai biztonsági stratégia keretében pénzeszközöket biztosított a börtönökben bekövetkező radikalizálódás kezelése céljából; mivel, tekintettel az európai biztonsági helyzetre, minden tagállamnak késedelem nélkül intézkedéseket kell foganatosítania a börtönökben történő radikalizálódás megelőzésére; mivel létfontosságú a bevált gyakorlatok európai szintű cseréjének megvalósítása;

| X. | mivel a jelenlegi börtönrendszerek, létesítmények és a jelenleg börtönként használt épületek jelentős része számos európai országban a XIX. századból származik; mivel az ilyen épületek egy része már nem alkalmas a XXI. században történő használatra az alapvető emberi jogokat sértő siralmas körülmények miatt; |
| --- | --- |

X.

mivel a jelenlegi börtönrendszerek, létesítmények és a jelenleg börtönként használt épületek jelentős része számos európai országban a XIX. századból származik; mivel az ilyen épületek egy része már nem alkalmas a XXI. században történő használatra az alapvető emberi jogokat sértő siralmas körülmények miatt;

| Y. | mivel a kutatások arra a következtetésre jutottak, hogy a képviseleti demokrácia és a börtönökön belüli konstruktív párbeszéd fejlesztése kedvező volt a fogvatartottak, a személyzet és a szélesebb társadalom számára, és segíti a személyzet és a fogvatartottak közötti kapcsolatok javítását; |
| --- | --- |

Y.

mivel a kutatások arra a következtetésre jutottak, hogy a képviseleti demokrácia és a börtönökön belüli konstruktív párbeszéd fejlesztése kedvező volt a fogvatartottak, a személyzet és a szélesebb társadalom számára, és segíti a személyzet és a fogvatartottak közötti kapcsolatok javítását;

| 1. | nyugtalankodik bizonyos tagállamokban fennálló börtönkörülmények és számos európai börtön állapota miatt; felhívja a tagállamokat a fogva tartásra vonatkozó, nemzetközi jogi okmányokból eredő szabályok és az Európa Tanács normáinak betartására; emlékeztet arra, hogy a szabadságelvonás nem egyenlő a méltóság megvonásával; felkéri a tagállamokat, hogy a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvében (OPCAT) foglaltaknak megfelelően fogadjanak el független büntetés-végrehajtási felügyeleti rendszert; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg igazságszolgáltatási rendszereiket, és támogassák a bírák képzését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megerősíti, hogy a börtönkörülmények meghatározó elemei a bírósági határozatok kölcsönös elismerése elve alkalmazásának az Európai Unió szabadságon, biztonságon és jogi érvényesülésen alapuló térségében, amint azt a Bíróság az Aranyosi- és Căldăraru-ügyekben megerősítette; emlékeztet ugyanakkor a határozatok kölcsönös elismerése Európai Unióról szóló szerződésben rögzített elvének alapvető fontosságára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálattal állapítja meg, hogy a börtönök túlzsúfoltsága jellemző az európai börtönökre; riasztónak tartja az Európai Unió egyes tagállamaiban elért túlzsúfoltsági rekordszinteket; kiemeli, hogy az Európa Tanács éves büntetés-végrehajtási statisztikájának legutóbbi, 2017. március 14-i kiadása szerint a fogvatartottak száma az európai büntetés-végrehajtási intézmények egyharmadában továbbra is meghaladja a rendelkezésre álló helyek számát; felhívja a tagállamokat, hogy kövessék az Európa Tanács börtönök túlzsúfoltságáról szóló, 2016. szeptember 28-i fehér könyvének ajánlásait, valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága börtönök túlzsúfoltságával és a börtönnépesség felduzzadásával kapcsolatos 1999. szeptember 30-i R (99) 22. sz. ajánlását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok az országonként gyökeresen eltérő térbeli paraméterek alapján számítják ki a börtönök kapacitását és ebből adódóan a túlzsúfoltság mértékét, ami megnehezíti, sőt lehetetlenné teszi az Unió szintjén történő összehasonlítást; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálattal állapítja meg, hogy a börtönök túlzsúfoltsága sok esetben komoly következményekkel jár a személyzetre és a fogvatartottakra nézve, befolyásolva egészségüket, a rendelkezésre álló tevékenységeket, az orvosi és pszichológiai ellátást, valamint a fogvatartottak rehabilitációját és figyelemmel kísérését; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki nemzeti adatbázisokat a fogvatartottak börtönkörülményeinek valós idejű figyelemmel kísérése céljából, és biztosítsák a börtönnépesség hatékony elosztását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a túlzsúfoltság enyhítésére nem a börtönök kapacitásának növelése az egyetlen megoldás; kéri azonban a tagállamokat, hogy különítsenek el megfelelő forrásokat a börtönök átalakítására és modernizációjára, hogy előnyben részesüljenek a korlátozott számú fogvatartottat befogadó kisebb intézetek, biztosítsanak méltó fogvatartási körülményeket, alakítsanak ki közös tereket, amelyek megfelelnek a tevékenységek biztosítására és a szocializálásra vonatkozó célkitűzéseknek, ösztönözzék a rehabilitációt és a társadalomba történő visszailleszkedést, fejlesszék az oktatási létesítményeket, és biztosítsanak biztonságosabb környezetet a fogvatartottaknak és a személyzetnek egyaránt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy ítéli meg, hogy a fogvatartottak és az általuk jelentett veszély szerint differenciált fogvatartási szabályok megfelelő megoldást jelentenek a visszaesés megelőzésére és a társadalomba történő visszailleszkedés elősegítésére; megismétli, hogy az újbóli beilleszkedést célzó intézkedéseket internalizálni kell, és a fogva tartás ideje alatt el kell kezdeni; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a börtönnépesség elosztásának mérlegelésekor tartsák szem előtt az elkövetett bűncselekmény típusát, megelőzve, hogy azok, akiket rövid ideig tartanak fogva és akiket kisebb bűncselekmények miatt ítéltek el, kapcsolatba kerüljenek azokkal, akiket hosszú ideig tartanak fogva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy minden fogvatartott számára biztosítsanak kiegyensúlyozott tevékenységi programot, és minden nap annyi órát töltsenek celláikon kívül, amennyi az emberi és társadalmi kapcsolattartás megfelelő szintjéhez, valamint a frusztráció és az erőszak csökkentéséhez szükséges; hangsúlyozza, hogy a fogvatartottak számára biztosított elhelyezésnek, különösen az alvás feltételeinek meg kell felelniük az emberi méltóság és a magánéletet tiszteletben tartásának, továbbá meg kell felelniük az egészügyi és higiéniai követelményeknek, kellő figyelmet fordítva az éghajlati követelményekre és különösen az alapterületre, a levegő mennyiségére, a világításra, a fűtésre és a szellőztetésre, kerülve a magas zajszintet; felhívja a tagállamokat, hogy fogadják el az egyes fogvatartottak részére biztosítandó „minimális hely” közös fogalommeghatározását; emlékeztet rá, hogy a Bizottság nemrégiben felhívta a figyelmet az uniós strukturális alapok ilyen célú felhasználásának lehetőségére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a tagállamokat, hogy az egyén társadalomba történő visszailleszkedését lehetővé tevő kapcsolatok kialakítása érdekében vegye fontolóra önkéntesek toborzását a büntetés végrehajtás keretén belül a hivatalos állomány támogatására; úgy véli, hogy az önkéntesekre háruló feladatokat világosan el kell különíteni a hivatásos személyzet feladataitól, és e feladatok nem haladhatják meg az önkéntesek szakértelmét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | javasolja a tagállamoknak, hogy bizonyos tagállamokhoz hasonlóan hozzák létre a fogvatartási létesítmények felügyeletét, ami lehetővé tenné, hogy független testületek munkájára támaszkodjanak a börtönkörülmények értékelésekor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmát fejezi ki a börtönrendszerek Unió-beli növekvő privatizációja miatt, és emlékeztet rá, hogy a büntetőrendszerek privatizációja gyakran sok kérdést hagy nyitva a börtönkörülményekre és az alapvető jogok tiszteletben tartására gyakorolt hatásával kapcsolatban; sajnálatát fejezi ki, hogy rendkívül kevés összehasonlító tanulmány született a költségek és az irányítás minőségének értékelésére a köz- és magánbörtönök tekintetében; hangsúlyozza, hogy az alapvető irányítási, felügyeleti és hivatali feladatoknak továbbra is az állam kezében kell maradniuk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az előzetes letartóztatást végső eszközként szabad alkalmazni, kizárólag olyan esetekben, amelyekben feltétlenül szükséges, és a lehető legrövidebb időtartamra, a büntetőeljárásról szóló nemzeti törvénykönyvnek megfelelően; sajnálattal állapítja meg, hogy a gyakorlatban számos tagállamban rendszeresen alkalmazzák az előzetes letartóztatást, ami – többek között – a rossz börtönkörülményekkel együtt a fogvatartott alapvető jogainak megsértését eredményezi; úgy véli, hogy az előzetes letartóztatás túlzott alkalmazása problémájának megoldása innovatív megoldásokat igényel, ideértve a büntetőeljárási törvények modernizálását és az igazságszolgáltatás megerősítését is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet rá, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által elfogadott európai börtönszabályok kiemelik, hogy a fogvatartottak részére biztosítani kell, hogy részt vehessenek a választásokon, a népszavazásokon és a közélet egyéb eseményeiben, amennyiben ezt a jogukat nem korlátozzák a nemzeti jogszabályok; emlékeztet rá, hogy a választási tevékenységekben való részvétel lehetővé teszi a fogvatartottak számára, hogy ismét a társadalom aktív tagjává váljanak, ami segíti visszailleszkedésüket; sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fogvatartottak választási jogukhoz való gyakorlati hozzáférését, például a választások napján szavazófülkék felállítását a börtönökben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kitart amellett, hogy a büntetés-végrehajtási rendszerek hatékony, hosszú távú irányítását kell megvalósítani, csökkentve a fogvatartottak számát a szabadságelvonással nem járó büntető intézkedések – például közérdekű munka vagy elektronikus nyomkövető – gyakoribb alkalmazásával, és minimálisra csökkentve az előzetes letartóztatás igénybevételét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szabadságvesztés végrehajtásába a büntető szempont mellett építsék be a fogvatartottak gyakorlati képzésének és rehabilitációjának fejlesztését is a büntetés letöltésének jobb irányítása, a társadalomba történő sikeres visszailleszkedés és a visszaeső bűnözés csökkentése érdekében; emlékeztet arra, hogy a szabadságvesztés az alternatív intézkedésekkel összehasonlítva több visszaeséshez vezet a rövid időtartamra szóló büntetések esetében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy különös tekintettel a legrövidebb büntetésekre, alkalmazzanak enyhébb végrehajtási szabályokat, beleértve a félszabad szabadságkorlátozást, a büntetés szabadság alatt történő letöltésének lehetőségét a fogvatartott munkahelyének megtartása érdekében, közérdekű munka elrendelését vagy a házi őrizet és az elektronikus nyomkövető fokozott használatát; továbbá hangsúlyozza, hogy a büntetés megfelelőbb végrehajtásának érdekében helyénvaló a büntetés egyénre szabott jellegének megszilárdítása; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy hatékonysága érdekében az új, szabadságelvonással nem járó intézkedések bevezetését más olyan intézkedéseknek kell kísérniük, mint a büntetés-végrehajtási, oktatási és szociális reformok, amelyek célja a társadalomba történő visszailleszkedés és a külső társadalmi-gazdasági környezettel való kapcsolat fenntartásának elősegítése; e tekintetben úgy véli, hogy a büntetés-végrehajtási szerveknek erős kapcsolatokat kell kialakítaniuk a helyi közösségekkel, magyarázó dokumentumokat és statisztikai bizonyítékokat kell kiadniuk a közvélemény meggyőzésére arról, hogy szükség van a szabadságelvonással nem járó intézkedésekre a visszaeső bűnözés csökkentése, valamint a társadalmunkon belüli hosszú távú biztonság garantálása céljából; ezzel kapcsolatban kiemeli a skandináv országokban bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen összehasonlító vizsgálatot a tagállamok alternatív intézkedéseinek elemzése céljából, és támogassa a tagállami bevált gyakorlatok terjesztését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja valamennyi tagállamot arra, hogy vezessen be megerősített intézkedéseket a súlyos bűncselekmények miatt elítélt, börtönből szabadulók nyomon követése érdekében; javasolja, hogy a társadalomba történő visszailleszkedés és a visszaesés kockázatának értékelése céljából a szabadulást követően nyomonkövetési intézkedések kerüljenek megvalósításra egy bíró által vezetett és a pártfogó felügyeletet, valamint a visszailleszkedést felügyelő tisztviselők részvételével zajló meghallgatás összehívásával; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a próbaidőről és a szabadságvesztés alternatíváiról szóló kerethatározat rendelkezik a tagállamok által használt intézkedésekre – például az utazási tilalomra, a közérdekű munka elrendelésére, a kommunikáció korlátozására és a kiutasítási intézkedésekre – alkalmazandó kölcsönös elismerési mechanizmusokról, az igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatról szóló kerethatározat pedig ugyanígy rendelkezik az előzetes letartóztatásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a tagállamokat, hogy kövessék a kiszolgáltatott fogvatartottak börtönkörülményeire vonatkozó egyedi ajánlásokat; sajnálattal állapítja meg, hogy időnként a mentális zavarban szenvedő személyeket egyszerűen csak azért helyezik és tartják börtönben, mert a megfelelő külső szolgáltatások nem léteznek, és emlékeztet arra, hogy az EJEB szerint a mentális zavarban szenvedőkkel való nem megfelelő bánásmód az EJEE 3. cikke, az öngyilkos hajlamú fogvatartottak esetében pedig az EJEE 2. cikke (élethez való jog) megsértésének minősülhet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sajnálattal állapítja meg, hogy egyes tagállamokban nem veszik teljesen figyelembe az idős és fogyatékossággal élő fogvatartottak kiszolgáltatott helyzetét; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a cselekvőképtelenné váló idős fogvatartottakat engedjék szabadon, a fogyatékkal élő fogvatartottak részére pedig biztosítsák a szükséges infrastruktúrát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri a tagállamokat, hogy lépjenek fel a diszkrimináció minden formájával szemben a fogvatartottak szexuális irányultsága vagy nemi identitása alapján történő bánásmódot illetően, és biztosítsák a fogvatartottak saját szexualitáshoz való jogát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a női fogvatartottaknak sajátos szükségleteik vannak, és hogy hozzá kell férniük a megfelelő orvosi szolgáltatásokhoz és orvosi vizsgálatokhoz, és ugyanakkor a megfelelő higiéniai intézkedésekhez is; felkéri a tagállamokat, hogy a női fogvatartottak bánásmódját illetően kövessék az érvényben lévő ajánlásokat, kerülve minden nemi alapú megkülönböztetést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | elengedhetetlennek tartja, hogy különleges figyelmet fordítsanak a női fogvatartottak szükségleteire a terhesség folyamán és a szülést követően is, megfelelő helyet biztosítva a szoptatásra és a szakképzett személyzet által végzett ápolásra; helyesnek tartja az olyan alternatív modellek megfontolását, melyek figyelembe veszik a börtönben élő gyermekek jóllétét; fenntartja, hogy az anya és a gyermek automatikus elszakítása erős érzelmi zavart okoz a gyermeknél, és újabb büntetéssel érhet fel az anya és a gyermek számára egyaránt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalmának ad hangot a börtönökben elkövetett öngyilkosságok nagy száma miatt; felhív minden egyes tagállamot a szabadságelvonás helyén történő öngyilkosságok megelőzését célzó nemzeti cselekvési terv kidolgozására; |
| --- | --- |

27.

| 28. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a családi kötelékek megőrzése érdekében biztosítsák a fogvatartottak számára a családdal és barátokkal való rendszeres kapcsolattartást, lehetővé téve büntetésük lakóhelyükhöz közeli intézményekben történő letöltését, elősegítve a látogatók fogadását, valamint a bíró által engedélyezett és a börtönigazgatás által felügyelt telefonhívásokat és elektronikus kommunikációt; emlékeztet rá, hogy a család fogalmát tágan kell értelmezni, beleértve a hivatalossá nem tett kapcsolatokat is; fontosnak tartja az említett kötelékek megtartásához szükséges megfelelő feltételek biztosítását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | elítéli a több államban alkalmazott távoli büntetés-végrehajtást, mivel ez további büntetést jelent, amely a fogvatartottak családját is érinti; olyan intézkedések végrehajtására szólít fel, amelyek lehetővé teszik valamennyi, az otthonától távol fogva tartott személy közelebbi börtönökbe való áthelyezését, hacsak az igazságügyi hatóság jogilag indokolt okból másképp nem határoz; emlékeztet ré, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága szerint az olyan börtönben történő fogva tartás, amely annyira messze van a fogvatartott családjától, hogy nagyon megnehezíti vagy akár lehetetlenné teszi a családi látogatásokat, az EJEE 8. cikkének megsértését jelenti (a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog); |
| --- | --- |

29.

| 30. | megismétli, hogy biztosítani kell a gyermekek mindenek felett álló érdekük figyelembevételével való kezelését, beleértve azt, hogy a felnőttektől mindig el kell választani őket, a börtönök közötti átszállítás ideje alatt is, és biztosítani kell számukra a családjukkal való kapcsolattartás jogát, hacsak a bíróság másképp nem határoz; sajnálattal állapítja meg, hogy egyes tagállamokban, a létesítményekben a fiatalkorú elkövetőket a felnőttekkel együtt tartják fogva, kitéve őket a bántalmazás és erőszak veszélyének és megfosztva őket attól a különleges bánásmódtól, amelyet egy ilyen kiszolgáltatott csoport igényel; emlékeztet rá, hogy az eljárási biztosítékokról szóló (EU) 2016/800 irányelv rögzíti, hogy az alternatív intézkedéseket kell előnyben részesíteni; felhívja a tagállamokat, hogy a kamaszok részére hozzanak létre javítóintézeteket; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet rá, hogy a fogva tartott gyerekeknek meg kell kapniuk mindazt a gondoskodást, védelmet és minden szükséges személyes – szociális, oktatási, képzési, pszichológiai, orvosi és fizikai – segítséget, amelyre életkoruk, nemük és személyiségük figyelembevételével szükségük lehet; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a legnehezebben kezelhető kiskorúak esetében a szabadságvesztés helyett inkább részesítsék előnyben a gyermekpszichiátriai ellátást biztosító zárt oktatási intézményeket; felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös gondot a fogva tartott gyerekekre, és részesítsék őket különleges védelemben; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő oktatási létesítményeket a fogva tartott fiatalkorúak részére; megjegyzi, hogy a fogva tartott gyerekeknek olyan programokhoz kell hozzáférniük, amelyek előkészítik őket a saját közösségükbe való visszatérésre, teljes figyelmet fordítva rájuk érzelmi és fizikai szükségleteik, családi kapcsolataik, lakhatási, iskoláztatási és foglalkoztatási lehetőségeik és társadalmi-gazdasági státuszuk tekintetében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ösztönzi az Európai Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése érdekében olyan különleges munkacsoportok létrehozására, amelyek a tagállamok igazságügyi minisztériumai és nemzeti hatóságai, valamint az adott területen működő nem kormányzati szervezetek képviselőiből állnak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a fogva tartott gyerekeknek rendszeres és jelentőségteljes kapcsolatot kell fenntartaniuk a szülőkkel, a családdal és a barátokkal, látogatások és levelezés révén, kivéve, ha az igazságszolgáltatás érdekei és a gyermek érdekei miatt korlátozásokra van szükség; emlékeztet rá, hogy e jog korlátozását soha nem szabad büntetésként alkalmazni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a fogva tartott szülők gyermekei által elszenvedett hátrányos megkülönböztetés leküzdésére irányuló szakpolitikákat a társadalmi integráció erősítésének és a befogadó és igazságos társadalom létrehozásának érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri a gyermekek arra vonatkozó jogát, hogy közvetlen kapcsolatot tartsanak fenn fogva tartott szülőjükkel, és ugyanakkor ismételten megállapítja a fogvatartottak gyermekneveléshez való jogát; e tekintetben a börtönöket megfelelő, gyerekek számára kialakított helyiséggel kell ellátni, ahol megfelelően képzett börtöntisztek, szociális asszisztensek és a nem kormányzati szervezetek önkéntesei gondoskodnak a gyerekekről, a börtönlátogatások során segítve a gyerekeket és a családokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy értékelje egy uniós szintű egyetértési megállapodás létrehozásának lehetőségét annak érdekében, hogy a gyermekek és a fogva tartott szülők közötti családi kapcsolat fenntartását biztosítsák, és lehetővé tegyék a szülők számára, hogy jelen lehessenek gyermekük nevelésének fontos pillanataiban, így biztosítva a kiskorúak érdekeit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiemeli, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamban fogva tartottak nagyobb nehézségekkel küzdenek a családjukkal való kapcsolattartás tekintetében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri a tagállamokat, hogy kövessék a külföldi fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó, érvényben lévő ajánlásokat, amelyek hátrányos megkülönböztetésük tilalmán alapulnak, és különösen támogassák a kulturális mediátorok tevékenységét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felkéri a tagállamokat, hogy a magánelzárást csak végső eszközként alkalmazzák és csak abban az esetben, ha a fogvatartott veszélyt jelent magára vagy a többi fogvatartottra, valamint hozzák létre az összes lehetséges mechanizmust a visszaélések megelőzése érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy kiskorúak esetében hagyjanak fel a magánelzárás alkalmazásával; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a tagállamokat, hogy hatékonyabb módon lépjenek fel a tiltott anyagok és kábítószerek börtönökön belüli illegális kereskedelme ellen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet az egészséghez való jog egyetemességének elvére, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megfelelő egészségügyi ellátáshoz és megfelelő orvosi létesítményekhez való hozzáférést a börtönökben, és hogy a fogvatartottak – amikor csak szükséges – hozzáférjenek az egészségügyi ellátáshoz, biztosítva hogy minden börtönben legyen elégséges számú, kinevezett szakképzett orvos; aggodalmát fejezi ki azokkal a nehézségekkel kapcsolatban, amelyekkel a fogvatartottak több tagállamban akkor szembesülnek ha orvoshoz akarnak fordulni, vagy pszichológiai segítséget akarnak kérni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a súlyos vagy krónikus, orvosi kezelésre szoruló állapotban lévő fogvatartottak, beleértve a rákbetegeket is, részesüljenek a szükséges speciális kezelésben; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja azokat a tagállamokat, amelyekben még nem ez a gyakorlat, hogy vegyék fontolóra a súlyos betegségben szenvedő fogvatartottak ítéletének humanitárius okokból történő enyhítését, bírói engedéllyel és figyelembe véve a fogvatartott veszélyességét és a szakértői bizottság véleményét; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a tagállamokat, hogy vegyék fel a harcot a börtönbeli radikalizálódás növekvő jelensége ellen, biztosítva ugyanakkor a vallásszabadság védelmét és kerülve a bizonyos vallás gyakorlása miatti megkülönböztetést; kiemeli, hogy a fogvatartottak bizonyos csoportjai, például a „radikalizálódott” fogvatartottak részére kialakított különleges programoknak tiszteletben kell tartaniuk a bármely más fogvatartottra alkalmazandó emberi jogokat és nemzetközi kötelezettségeket; javasolja, hogy a börtönigazgatás tájékoztassa az illetékes hatóságokat, ha egyes fogvatartottak radikalizálódnak; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a nem megfelelő fogvatartási körülmények, a bántalmazás és a túlzsúfoltság olyan tényezők lehetnek, amelyek növelik a radikalizálódás kockázatát; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a radikalizálódás ellen úgy lehet hatékonyan fellépni, ha felismerik a jelenség korai jeleit (pl. a személyzet képzése és a börtönbeli hírszerzés javítása által), ha javítják a szélsőséges viselkedés kezelésére vonatkozó mechanizmusokat, ha fejlesztik a nevelési intézkedéseket, és ha támogatják a vallásközi párbeszédet és kommunikációt; hangsúlyozza, hogy a jobb mentorálás, a több pszichiátriai ellátás vagy az azokkal az emberekkel való eszmecsere, akik deradikalizálódtak, rendkívül fontos a radikalizálódás ellen folytatott küzdelemben; emlékeztet arra, hogy a fiatalok különösen kiszolgáltatottak a terrorista szervezetek által terjesztett propagandának; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre deradikalizációs programokat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | véleménye szerint a tagállami felügyeleti tevékenységeknek magukba kell foglalniuk a legveszélyesebb radikalizálódott fogva tartottak jelentését az igazságügyi hatóságoknak és/vagy a terrorizmus elleni küzdelemért felelős nemzeti hatóságoknak; |
| --- | --- |

48.

| 49. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a börtönökben és a fiatalkorúak intézeteiben történő radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem érdekében vegyék át egymástól a bevált gyakorlatokat; emlékeztet rá, hogy az európai biztonsági stratégia keretében az Unió pénzeszközöket biztosított a büntető-végrehajtási személyzet képzésének támogatására azzal a céllal, hogy lépjenek fel a börtönökben bekövetkező radikalizálódás ellen; felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN hálózat) kiválósági központját, és kifejezetten folytassák a szaktudás megosztását a központon belül működő börtönügyi és pártfogói munkacsoporton keresztül; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rámutat, hogy a radikalizáltnak tekintett vagy terrorista szervezetek által toborzott fogvatartottakra alkalmazandó, eltérő fogvatartási szabályok olyan intézkedések lehetnek, amelyekkel korlátozható a börtönbeli radikalizáció; figyelmeztet ugyanakkor arra, hogy ilyen intézkedéseket csak eseti jelleggel és bírói határozat alapján szabad megvalósítani, valamint az illetékes igazságügyi hatóság felülvizsgálata alá kell vonni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy a büntetés-végrehajtási személyzet rendkívül megerőltető munkát végez a közösség megbízásából, ezért megfelelő díjazásban kell részesülnie és megfelelő munkakörülményeket kell biztosítani számára, ideértve a díjmentes pszichológiai tanácsadást és a speciális segélyvonalakat, amelyek célja, hogy támogatást nyújtsanak a munkáját esetlegesen befolyásoló problémákkal küzdő személyzetnek; |
| --- | --- |

51.

| 52. | emlékeztet rá, hogy a büntetés-végrehajtási személyzet társadalmi megbecsülése és rendszeres képzése alapvetően fontos a jó börtönkörülmények biztosítása érdekében; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg egymással az információkat és alkalmazzák a bevált gyakorlatokat, valamint fogadjanak el magatartási és etikai kódexet a büntetés-végrehajtási személyzet számára; ennek érdekében kéri, hogy hívják össze a büntetés-végrehajtási szervek közgyűlését, amelyen a büntetés-végrehajtási személyzet képviselőinek is helyet kell biztosítani; |
| --- | --- |

52.

| 53. | emlékeztet a büntetés-végrehajtási személyzettel folytatott szociális párbeszéd, valamint a tájékoztatás és a konzultáció révén történő bevonása alapvető szerepére, különösen amikor a börtönökön belüli rendszerek és körülmények javítása érdekében új fogvatartási koncepciókat dolgoznak ki, ideértve azokat is, amelyek célja a radikalizálódással összefüggő fenyegetések elhárítása; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak rendszeres párbeszédet a fogvatartottak és a büntetés-végrehajtási személyzet között, mivel a személyzet és a fogvatartottak közötti jó munkakapcsolat a dinamikus biztonság fontos elemét jelenti az esetleges incidensek megszüntetésében vagy a rend párbeszéd révén történő helyreállításában; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a börtönigazgatókat arra, hogy minden létesítményben alakítsanak ki börtöntanácsokat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson európai fórumot a börtönkörülményekről a bevált gyakorlatok szakértők és szakemberek közötti cseréjének ösztönzése érdekében az összes tagállamban; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kéri a Bizottságot és az uniós intézményeket, hogy tegyék meg a hatáskörükbe tatozó szükséges intézkedéseket a fogvatartottak, nevezetesen a kiszolgáltatott személyek, gyerekek, mentális zavarban szenvedők, fogyatékossággal élők és a nők alapvető jogainak tiszteletben tartása és védelme érdekében, többek között az összes tagállamban fogadjanak el közös európai normákat és szabályokat a fogva tartásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartva minden tagállamban kísérje figyelemmel és gyűjtsön információkat és statisztikákat a fogvatartási feltételekről és azon esetekről, amikor a fogvatartottak alapvető jogainak megsértésére került sor; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak jogot az európai parlamenti képviselőknek arra, hogy akadályoztatás nélkül bejuthassanak a börtönökbe és büntetés-végrehajtási központokba; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri a tagállamokat, hogy az Európa Tanács 2004. április 27-i R (2004) 1656. sz. ajánlásának megfelelően fogadják el a börtönökre vonatkozó európai chartát; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri a tagállamokat, hogy olyan szakpolitikákat részesítsenek előnyben, amelyek a fogvatartottak polgári életbe való visszailleszkedését segítik elő, különösen azokat a szakpolitikákat, amelyek célja a volt fogvatartottak társadalomba történő visszailleszkedését akadályozó strukturális korlátok megszüntetése, és alkalmazzanak a figyelemmel kísérésre és a büntetések enyhítésére irányuló szakpolitikákat; emlékeztet arra, hogy a visszaesés kevésbé gyakori abban az esetben, ha a fogvatartott fokozatosan lép át a börtönéletből a börtönfalakon kívüli életbe; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli, hogy a büntető igazságszolgáltatási rendszerek visszatekintő és védelmező szemlélete automatikusan az egyén emberi méltóságának nagyobb tiszteletben tartását vonja maga után, mivel a társadalom védelmét és az egyén rehabilitációját tűzi ki célul, megkönnyítve a büntetés átnevelő célkitűzéseinek elérését, a fogvatartottak társadalomba való visszaillesztését és a visszaeső bűnözés csökkentését; sajnálattal állapítja meg, hogy a közvetítés és a fegyelmi eljárások használata tekintetében a helyreállító gyakorlatok fejlesztése szinte teljesen hiányzik a legtöbb tagállamban; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy olyan helyreállító és mediációs igazságszolgáltatást célzó szakpolitikát és törvényi szabályozást részesítsenek előnyben, amely inkább szociális, gazdasági és kulturális, mintsem pusztán büntető eszközöket használ; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza a fogvatartottak oktatáshoz és szakképesítéshez való hozzáférése biztosításának fontosságát; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a nemzetközi normáknak megfelelően kínáljanak értelmes tevékenységeket, például tanulmányi képzést vagy munkalehetőségeket minden fogvatartottnak, azzal a céllal, hogy visszavezessék őket a társadalomba, és eszközöket biztosítsanak a bűnözésmentes élethez a büntetés letöltése után; annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy a fogvatartottak dolgozzanak, szerezzenek képesítést vagy vegyenek részt képzésben a fogva tartás ideje alatt, hogy jobban kihasználják az idejüket és felkészüljenek a társadalomba történő visszailleszkedésre; elengedhetetlennek tartja a fiatalkorúak számára történő iskoláztatás és a szakmai képzés biztosítását; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a terület igényeihez képest történő álláslehetőségek beazonosítása érdekében dolgozzanak ki eszközöket a fogvatartottak munkába való visszatérésének támogatására, a lehető legszemélyesebbre szabott módon szervezzék meg és felügyeljék a képzést és a munkát, valamint folytassanak állandó párbeszédet a munkáltatók képviselőivel; arra buzdítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki képzési rendszert, amelynek célja a munkáltatók és a magánvállalatok ösztönzése arra, hogy biztosítsanak szakmai képzést a fogvatartottak részére azzal a céllal, hogy a fogvatartási idő lejárta után alkalmazzák őket; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre – pénzügyi és adóügyi – ösztönzőket azon munkáltatóknak, akik készek fogvatartottakat alkalmazni, valamint a volt fogvatartottaknak saját vállalkozás indításához; arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki a szabadlábra helyezett fogvatartottak számára kapcsolattartási pontokat, amelyek tájékoztatást és támogatás nyújtanak az álláskereséshez, valamint kötelező és szigorúan felügyelt távoktatást; |
| --- | --- |

63.

| 64. | emlékeztet rá, hogy az Európai Szociális Alap olyan uniós pénzügyi eszköz, amelynek célja, hogy európaiak milliói számára javítsa az álláslehetőségeket, különösen azok esetében, akik nehezen találnak munkát, ideértve a fogvatartottakat és a volt elkövetőket is; üdvözli azon projektek létrehozását, amelyek segítik a fogvatartottak társadalomba és munkaerőpiacra történő visszailleszkedését, miután letöltötték büntetésüket; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a fogvatartott által végzett munkát nem szabad büntetési formának tekinteni, és küzdeni kell a lehetséges visszaélésekkel szemben; hangsúlyozza, hogy a fogvatartottak részére kínált munkalehetőségeknek meg kell felelniük a jelenlegi munkavégzési szabványoknak és technikáknak, és úgy kell azokat megszervezni, hogy a modern irányítási rendszereken és gyártási eljárásokon belül működjenek; felkéri a tagállamokat, hogy a börtönben végzett munkát a jelenleginél jobban fizessék meg; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a tagállamokban a fogvatartottak béreinek összehasonlító vizsgálatát a tisztességes és fenntartható díjazási szintek azonosítása céljából, amelyek minden fogvatartott számára lehetővé teszik a munkavégzést; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg egymással az oktatási, a rehabilitációs és a reintegrációs programokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, különösen a börtönből való távozás utáni visszailleszkedés javítása, valamint a visszaesés és a további radikalizálódás megelőzésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felhívja az uniós intézményeket, hogy – amennyire csak lehetséges – technikai és gazdasági szempontból támogassák a börtönrendszerek és börtönkörülmények fejlesztését, különösen a súlyos pénzügyi gondokkal küzdő tagállamokban; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy ezen állásfoglalás elfogadásától kezdve ötévente tegyen közzé részletes jelentést az európai börtönök helyzetéről, beleértve a fogvatartottak részére nyújtott oktatás és képzés színvonalának mélyreható elemzését, valamint az alternatív fogvatartási intézkedések alkalmazásával elért eredmények értékelését (ideértve az ismételt elkövetések arányát is); |
| --- | --- |

68.

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, az Európa Tanács emberi jogi biztosának és az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  HL C 32., 1996.2.5., 102. o.

(2)  HL C 98., 1999.4.9., 299. o.

(3)  HL C 285. E, 2010.10.21., 12. o.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 82. o.

(5)  HL L 190., 2002.7.18., 1. o.

(6)  HL L 327., 2008.12.5., 27. o.

(7)  HL L 337., 2008.12.16., 102. o.

(8)  HL L 294., 2009.11.11., 20. o.

(9)  HL L 132., 2016.5.21., 1. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0410

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf

---

2017. október 24., kedd

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

Az uniós ifjúsági garanciarendszerek kiadásainak ellenőrzése és költséghatékonyságuk figyelése

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása az európai uniós ifjúsági garanciarendszerek kiadásainak ellenőrzéséről és költséghatékonyságának figyeléséről (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 145., 147., 165. és 166. cikkére, valamint 310. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 145., 147., 165. és 166. cikkére, valamint 310. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlására (1),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló 2015. május 20-i (EU) 2015/779 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló 2015. május 20-i (EU) 2015/779 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 3/2015. számú, „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” című különjelentésére, 17/2015. számú, „Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre” című különjelentésére, valamint 5/2017. számú, „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák?” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 3/2015. számú, „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” című különjelentésére, 17/2015. számú, „Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre” című különjelentésére, valamint 5/2017. számú, „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák?” című különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i közleményére (COM(2016)0646 és SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i közleményére (COM(2016)0646 és SWD(2016)0324),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0296/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0296/2017),

| A. | mivel egyes tagállamokban az ifjúsági munkanélküliség továbbra is súlyos problémát jelent, az EU-ban ugyanis 2016-ban 4 millió 15 és 24 év közötti fiatalnak nem volt munkája; mivel a helyzet Unió-szerte meglehetősen eltérő; |
| --- | --- |

A.

mivel egyes tagállamokban az ifjúsági munkanélküliség továbbra is súlyos problémát jelent, az EU-ban ugyanis 2016-ban 4 millió 15 és 24 év közötti fiatalnak nem volt munkája; mivel a helyzet Unió-szerte meglehetősen eltérő;

| B. | mivel az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem a Parlament, a Bizottság és a tagállamok szerinti politikai prioritás, amely hozzájárul az Unió növekedési és foglalkoztatási célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

B.

mivel az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem a Parlament, a Bizottság és a tagállamok szerinti politikai prioritás, amely hozzájárul az Unió növekedési és foglalkoztatási célkitűzéseihez;

| C. | mivel a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliségi ráta – 2016-ban 18,8 % az EU-ban – hátrányos mind a társadalom, mind az érintett egyének számára, tartósan negatív hatást gyakorolva foglalkoztathatóságukra, jövedelmük stabilitására és karrierjük fejlődésére; mivel a gazdasági válság aránytalanul súlyosan érintette a fiatalokat, és egyes tagállamokban a fiatalok több mint egynegyede munkanélküli; |
| --- | --- |

C.

mivel a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliségi ráta – 2016-ban 18,8 % az EU-ban – hátrányos mind a társadalom, mind az érintett egyének számára, tartósan negatív hatást gyakorolva foglalkoztathatóságukra, jövedelmük stabilitására és karrierjük fejlődésére; mivel a gazdasági válság aránytalanul súlyosan érintette a fiatalokat, és egyes tagállamokban a fiatalok több mint egynegyede munkanélküli;

| D. | mivel a fiatalok körében tapasztalható nagyarányú munkanélküliség leküzdését célzó proaktív foglalkoztatáspolitikák a probléma méreteihez képest csupán szerény eredményeket voltak képes felmutatni; |
| --- | --- |

D.

mivel a fiatalok körében tapasztalható nagyarányú munkanélküliség leküzdését célzó proaktív foglalkoztatáspolitikák a probléma méreteihez képest csupán szerény eredményeket voltak képes felmutatni;

| E. | mivel létezik a fiatalok egy másik, nagyságát és összetételét tekintve tagállamonként rendkívül nagy különbségeket mutató csoportja is, akik nem vesznek részt az oktatás vagy szakmai képzés semmilyen formájában, és munkájuk sincs (a NEET-fiatalok), akik két kategóriába sorolhatók: a munkanélküli NEET-fiatalok közé (akik készek volnának munkába állni, és aktívan keresnek állást), illetve az inaktív NEET-fiatalok közé (akik nem dolgoznak, nem tanulnak, nem vesznek részt képzésben, és nem proaktívak az álláskeresés tekintetében). |
| --- | --- |

E.

mivel létezik a fiatalok egy másik, nagyságát és összetételét tekintve tagállamonként rendkívül nagy különbségeket mutató csoportja is, akik nem vesznek részt az oktatás vagy szakmai képzés semmilyen formájában, és munkájuk sincs (a NEET-fiatalok), akik két kategóriába sorolhatók: a munkanélküli NEET-fiatalok közé (akik készek volnának munkába állni, és aktívan keresnek állást), illetve az inaktív NEET-fiatalok közé (akik nem dolgoznak, nem tanulnak, nem vesznek részt képzésben, és nem proaktívak az álláskeresés tekintetében).

| F. | mivel uniós átlagban a NEET-fiataloknak csupán 41,9 %-a fér hozzá az ifjúsági garanciához; |
| --- | --- |

F.

mivel uniós átlagban a NEET-fiataloknak csupán 41,9 %-a fér hozzá az ifjúsági garanciához;

| G. | mivel a Bizottság az európai foglalkoztatási stratégia 1997-es bevezetése számos olyan intézkedéshez nyújtott támogatást, amelynek célja a fiatalok munkavállalási és tanulási kilátásainak javítása (4), és mivel a válság következményeképpen az Unió különös súlyt fektetett a Tanács által 2013 áprilisában létrehozott ifjúsági garanciára és a 2013 végén útjára indított ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre (IFK); |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság az európai foglalkoztatási stratégia 1997-es bevezetése számos olyan intézkedéshez nyújtott támogatást, amelynek célja a fiatalok munkavállalási és tanulási kilátásainak javítása (4), és mivel a válság következményeképpen az Unió különös súlyt fektetett a Tanács által 2013 áprilisában létrehozott ifjúsági garanciára és a 2013 végén útjára indított ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre (IFK);

| H. | mivel az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről (IFK) már bebizonyosodott, hogy az ifjúsági munkanélküliség leküzdését célzó leghatékonyabb és legszembetűnőbb uniós szintű fellépésnek tekinthető; |
| --- | --- |

H.

mivel az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről (IFK) már bebizonyosodott, hogy az ifjúsági munkanélküliség leküzdését célzó leghatékonyabb és legszembetűnőbb uniós szintű fellépésnek tekinthető;

| I. | mivel az oktatás ösztönzése, a fiatalok iránti munkaerőpiaci kereslet növelése és munkahelyteremtési intézkedések ösztönzése által az ifjúsági garanciarendszer és az IFK jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy EU-ban csökkent az ifjúsági munkanélküliség aránya; mivel az EU 28 tagállamában a fiatalok körében még mindig elfogadhatatlanul magas – 17,2 %-os – a munkanélküliek aránya (5); |
| --- | --- |

I.

mivel az oktatás ösztönzése, a fiatalok iránti munkaerőpiaci kereslet növelése és munkahelyteremtési intézkedések ösztönzése által az ifjúsági garanciarendszer és az IFK jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy EU-ban csökkent az ifjúsági munkanélküliség aránya; mivel az EU 28 tagállamában a fiatalok körében még mindig elfogadhatatlanul magas – 17,2 %-os – a munkanélküliek aránya (5);

| J. | mivel az európai ifjúsági garancia annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a munkahelyük elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül valamennyi 25 év alatti (és egyes tagállamokban 30 éves vagy 30 év alatti) fiatal kapjon színvonalas állásajánlatot, illetve részesüljön további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai ifjúsági garancia annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a munkahelyük elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül valamennyi 25 év alatti (és egyes tagállamokban 30 éves vagy 30 év alatti) fiatal kapjon színvonalas állásajánlatot, illetve részesüljön további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben;

| K. | mivel az ifjúsági garancia programjában meghatározott célkitűzések megvalósítása olyan külső tényezők függvénye, mint az egyes régiók gazdasági helyzete vagy termelési modellje; |
| --- | --- |

K.

mivel az ifjúsági garancia programjában meghatározott célkitűzések megvalósítása olyan külső tényezők függvénye, mint az egyes régiók gazdasági helyzete vagy termelési modellje;

| L. | mivel az IFK célja, hogy segítséget nyújtson a NEET-fiatalok, a tartósan munkanélküli fiatalok, valamint olyan fiatalok számára, akik nem szerepelnek a munkakereső nyilvántartásokban, és akik lakhely szerinti régiójában az ifjúsági munkanélküliség aránya 2012-ben meghaladta a 25 %-ot; |
| --- | --- |

L.

mivel az IFK célja, hogy segítséget nyújtson a NEET-fiatalok, a tartósan munkanélküli fiatalok, valamint olyan fiatalok számára, akik nem szerepelnek a munkakereső nyilvántartásokban, és akik lakhely szerinti régiójában az ifjúsági munkanélküliség aránya 2012-ben meghaladta a 25 %-ot;

| M. | mivel az IFK-nak a 2014 és 2020 közötti időszakra jóváhagyott teljes költségvetése 6,4 milliárd euró, ideértve azt a 3,2 milliárd eurót is, amely egy új külön uniós költségvetési címből származik, amelyet a meglévő Európai Szociális Alap (ESZA) keretében rendelkezésre álló nemzeti előirányzatok terhére legalább 3,2 milliárd euróval kell kiegészíteni; mivel ezt további egymilliárd euró egészíti majd ki az IFK-ra vonatkozóan a 2017 és 2020 közötti időszakra elfogadott külön költségvetési előirányzat értelmében, ami az ESZA keretében rendelkezésre álló összegekből egymilliárd euróval egészül ki a fiatalok a leginkább érintett régiókon belüli foglalkoztatásának ösztönzése céljából; mivel ebből a további összegből 500 millió eurót 2017-ben a 3/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetben szerepeltetnek majd; mivel a program végleges előirányzatát a következő éves költségvetési eljárások során határozzák majd meg; |
| --- | --- |

M.

mivel az IFK-nak a 2014 és 2020 közötti időszakra jóváhagyott teljes költségvetése 6,4 milliárd euró, ideértve azt a 3,2 milliárd eurót is, amely egy új külön uniós költségvetési címből származik, amelyet a meglévő Európai Szociális Alap (ESZA) keretében rendelkezésre álló nemzeti előirányzatok terhére legalább 3,2 milliárd euróval kell kiegészíteni; mivel ezt további egymilliárd euró egészíti majd ki az IFK-ra vonatkozóan a 2017 és 2020 közötti időszakra elfogadott külön költségvetési előirányzat értelmében, ami az ESZA keretében rendelkezésre álló összegekből egymilliárd euróval egészül ki a fiatalok a leginkább érintett régiókon belüli foglalkoztatásának ösztönzése céljából; mivel ebből a további összegből 500 millió eurót 2017-ben a 3/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetben szerepeltetnek majd; mivel a program végleges előirányzatát a következő éves költségvetési eljárások során határozzák majd meg;

| N. | mivel az ifjúsági garancia Európában történő végrehajtásához szükséges éves beruházás a becslések szerint 50,4 milliárd euró volt (6), ami lényegesen alacsonyabb, mint az európai fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő éves gazdasági veszteség, amely elérheti akár a 153 milliárd eurót is (7); |
| --- | --- |

N.

mivel az ifjúsági garancia Európában történő végrehajtásához szükséges éves beruházás a becslések szerint 50,4 milliárd euró volt (6), ami lényegesen alacsonyabb, mint az európai fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő éves gazdasági veszteség, amely elérheti akár a 153 milliárd eurót is (7);

| O. | mivel 2015-ben az IFK-fellépések mobilizálásának szándékával döntés született arról, hogy egymilliárd euróval meg kell emelni a kezdeményezés céljaira szolgáló forrásokat, ami a támogatásra jogosult tagállamok számára az eredetileg rendelkezésre álló 30 %-os uniós támogatási részarány 1-1,5 %-os emelését jelentette; |
| --- | --- |

O.

mivel 2015-ben az IFK-fellépések mobilizálásának szándékával döntés született arról, hogy egymilliárd euróval meg kell emelni a kezdeményezés céljaira szolgáló forrásokat, ami a támogatásra jogosult tagállamok számára az eredetileg rendelkezésre álló 30 %-os uniós támogatási részarány 1-1,5 %-os emelését jelentette;

| P. | mivel az IFK eredeti előirányzatának egészét a 2014–2015-ös időszak elejére ütemezték, és e célra a 2016-os költségvetés nem tartalmazott új előirányzatokat; mivel az IFK finanszírozásának megszakadása veszélyeztette a program sikerét; |
| --- | --- |

P.

mivel az IFK eredeti előirányzatának egészét a 2014–2015-ös időszak elejére ütemezték, és e célra a 2016-os költségvetés nem tartalmazott új előirányzatokat; mivel az IFK finanszírozásának megszakadása veszélyeztette a program sikerét;

| Q. | mivel sem az uniós, sem a tagállami költségvetésből származó finanszírozás jelenlegi szintje nem elégséges a felmerült igények kielégítéséhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel sem az uniós, sem a tagállami költségvetésből származó finanszírozás jelenlegi szintje nem elégséges a felmerült igények kielégítéséhez;

| R. | mivel az ifjúsági garancia és az IFK különböző fellépéseket fed le, az ifjúsági garancia rendeltetése ugyanis a szerkezeti reform ösztönzése az oktatásban, és az ifjúsági munkanélküliség rövid távú leküzdésére szolgál, az IFK pedig finanszírozási eszköz; mivel az ifjúsági garancia finanszírozása az ESZA-ból, a nemzeti költségvetésekből és az IFK terhére történik, az IFK-ból pedig finanszírozható a közvetlen foglalkoztatás, a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés vagy a folyamatos oktatás az IFK célcsoportja számára a támogatásra jogosult régiókban; mivel az ifjúsági garancia mind a 28 tagállamra érvényes, az IFK-ból nyújtott támogatásra azonban csupán 20 tagállam jogosult; mivel az IFK keretében a beavatkozásnak nincsen előre meghatározott időtartama, az ifjúsági garancia igénybevételének viszont feltétele, hogy négy hónapon belül állásajánlatra kerüljön sor; |
| --- | --- |

R.

mivel az ifjúsági garancia és az IFK különböző fellépéseket fed le, az ifjúsági garancia rendeltetése ugyanis a szerkezeti reform ösztönzése az oktatásban, és az ifjúsági munkanélküliség rövid távú leküzdésére szolgál, az IFK pedig finanszírozási eszköz; mivel az ifjúsági garancia finanszírozása az ESZA-ból, a nemzeti költségvetésekből és az IFK terhére történik, az IFK-ból pedig finanszírozható a közvetlen foglalkoztatás, a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés vagy a folyamatos oktatás az IFK célcsoportja számára a támogatásra jogosult régiókban; mivel az ifjúsági garancia mind a 28 tagállamra érvényes, az IFK-ból nyújtott támogatásra azonban csupán 20 tagállam jogosult; mivel az IFK keretében a beavatkozásnak nincsen előre meghatározott időtartama, az ifjúsági garancia igénybevételének viszont feltétele, hogy négy hónapon belül állásajánlatra kerüljön sor;

| S. | mivel mennyiségi szempontból az ifjúsági garancia kihasználása egyenlőtlen, és országról országra jelentősen eltér; |
| --- | --- |

S.

mivel mennyiségi szempontból az ifjúsági garancia kihasználása egyenlőtlen, és országról országra jelentősen eltér;

| T. | mivel az ifjúsági garancia végrehajtása mindeddig nem hozott egységes eredményeket, és olyan helyzetek álltak elő, amelyek megnehezítik a garancia hozzájárulásának azonosítását vagy értékelését; |
| --- | --- |

T.

mivel az ifjúsági garancia végrehajtása mindeddig nem hozott egységes eredményeket, és olyan helyzetek álltak elő, amelyek megnehezítik a garancia hozzájárulásának azonosítását vagy értékelését;

| U. | mivel jelentős különbségek vannak Európa régiói között; mivel egyes esetekben magas munkanélküliség jellemezte területek nem tartoznak az uniós pénzekből támogatható régiók közé NUTS szinten; |
| --- | --- |

U.

mivel jelentős különbségek vannak Európa régiói között; mivel egyes esetekben magas munkanélküliség jellemezte területek nem tartoznak az uniós pénzekből támogatható régiók közé NUTS szinten;

| V. | mivel az ifjúsági garanciához kapcsolódó integrációs szolgáltatások végrehajtása gyakran csak részben történik meg, a támogatható résztvevők köre túlságosan korlátozott, és az állami foglalkoztatási szolgálatok (PES) fennálló kapacitásától és hatékonyságától, valamint az európai szintű eljárások gyorsaságától függ; mivel a tagállamoknak továbbra is erőfeszítéseket kellene tenniük az állami foglalkoztatási szolgálataik megerősítésére és megreformálására; |
| --- | --- |

V.

mivel az ifjúsági garanciához kapcsolódó integrációs szolgáltatások végrehajtása gyakran csak részben történik meg, a támogatható résztvevők köre túlságosan korlátozott, és az állami foglalkoztatási szolgálatok (PES) fennálló kapacitásától és hatékonyságától, valamint az európai szintű eljárások gyorsaságától függ; mivel a tagállamoknak továbbra is erőfeszítéseket kellene tenniük az állami foglalkoztatási szolgálataik megerősítésére és megreformálására;

| W. | mivel érdemes kiemelni az IFK-ban rejlő lehetőségeket, különösen azon tagállamok számára, amelyeket igen súlyosan érintenek a 2007 óta bekövetkezett gazdasági, pénzügyi és társadalmi válságok; mivel hangsúlyozni szükséges, hogy fontos megerősíteni ezt a programot, valamint uniós és nemzeti szinten egyaránt olyan további kiegészítő intézkedéseket kell kialakítani, amelyek előmozdítják az integrációt és a kohéziót, miközben javítják a nemek paritását és biztosítják a hozzáférést a technológiával kapcsolatos új munkaügyi kihívásoknak való megfelelés céljából indított képzési programokhoz; |
| --- | --- |

W.

mivel érdemes kiemelni az IFK-ban rejlő lehetőségeket, különösen azon tagállamok számára, amelyeket igen súlyosan érintenek a 2007 óta bekövetkezett gazdasági, pénzügyi és társadalmi válságok; mivel hangsúlyozni szükséges, hogy fontos megerősíteni ezt a programot, valamint uniós és nemzeti szinten egyaránt olyan további kiegészítő intézkedéseket kell kialakítani, amelyek előmozdítják az integrációt és a kohéziót, miközben javítják a nemek paritását és biztosítják a hozzáférést a technológiával kapcsolatos új munkaügyi kihívásoknak való megfelelés céljából indított képzési programokhoz;

| X. | mivel az ifjúsági garancia – az ifjúságba való beruházás lévén – az eredményorientált költségvetés-tervezés példája; |
| --- | --- |

X.

mivel az ifjúsági garancia – az ifjúságba való beruházás lévén – az eredményorientált költségvetés-tervezés példája;

| Y. | mivel az Európa jövőjéről szóló bizottsági fehér könyv az ifjúsági munkanélküliség tekintetében elismeri, hogy valóban „létezik egyfajta eltolódás az EU törekvései és az azok megvalósítását lehetővé tevő képessége között” (8); |
| --- | --- |

Y.

mivel az Európa jövőjéről szóló bizottsági fehér könyv az ifjúsági munkanélküliség tekintetében elismeri, hogy valóban „létezik egyfajta eltolódás az EU törekvései és az azok megvalósítását lehetővé tevő képessége között” (8);

| Z. | mivel az intézkedések uniós népesség körében való láthatóságának növelése érdekében az EU-nak jobban kellene reklámoznia és népszerűsítenie a célcsoportra irányuló szociálpolitikai intézkedéseket; |
| --- | --- |

Z.

mivel az intézkedések uniós népesség körében való láthatóságának növelése érdekében az EU-nak jobban kellene reklámoznia és népszerűsítenie a célcsoportra irányuló szociálpolitikai intézkedéseket;

| AA. | mivel az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzés korai volt, mert a vizsgálat tárgyát képező időszak túlságosan közel áll a nemzeti garanciarendszerek bevezetéséhez, és csak bizonyos tagállamokra korlátozódik; mivel ebből a célból hasznosabb lett volna végrehajtásuk kezdeti értékelését elvégezni az ellenőrzés megkezdése előtt; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzés korai volt, mert a vizsgálat tárgyát képező időszak túlságosan közel áll a nemzeti garanciarendszerek bevezetéséhez, és csak bizonyos tagállamokra korlátozódik; mivel ebből a célból hasznosabb lett volna végrehajtásuk kezdeti értékelését elvégezni az ellenőrzés megkezdése előtt;

Általános észrevételek

| 1. | megjegyzi, hogy a garancia alkalmazásának négy évében, 2013 és 2017 között több mint 7 százalékponttal, azaz a 2013 áprilisában mért 23,8 %-ról 2013 áprilisára 16,6 %a-ra csökkent az ifjúsági munkanélküliség aránya az Unióban, ami azt jelenti, hogy csaknem kétmillió fiatal került ki a munkanélküliek köréből; megjegyzi, hogy az ifjúsági garancia végrehajtása óta több mint 14 millió fiatal vett részt a garancia valamelyik programjában; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes országokban e csökkenés túl nagy mértékben annak tudható be, hogy sok fiatal kénytelen volt az EU-n kívül munkát keresni, és a távozásuk okozta veszteség a következő évtizedekben súlyosan érezhető lesz majd; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy 2016 közepén még mindig 4,2 millió 25 év alatti fiatalnak nem volt munkája az EU-ban (ez az érintett lakosságcsoport 18,8 %-ának felel meg); nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy használják fel a rendelkezésre álló uniós támogatást e régóta fennálló helyzet kezelésére; felhívja az Uniót és a tagállamokat olyan stratégiák bevezetésére, amelyek színvonalas képzési lehetőségek létrehozása és tartós munkahelyek teremtése révén minden egyes tagállamban képesek kielégíteni a munkaerőpiac igényeit és szükségleteit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia fontos szerepet játszik az olyan intézkedések támogatásában, amelyek segítik a munkanélküli fiatalokat a foglalkoztatásban való hosszú távú részvételhez szükséges készségek, tapasztalatok és tudás megszerzésében és abban, hogy vállalkozók lehessenek, továbbá lehetőséget biztosít a strukturális munkaerőhiány kezelésére is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy az oktatás és karrier-tanácsadás fontos szerepet játszik abban, hogy ellássa a fiatalokat a munkaerőpiacon szükséges munkamorállal és készségekkel; mindazonáltal rámutat arra, hogy az oktatásnak nemcsak a munkaerőpiaci igényekhez igazodó készségeket és kompetenciákat kellene biztosítania, hanem a fiatalok egyéni fejlődéséhez és kibontakozásához is hozzá kell járulnia, hogy proaktív és felelős polgárokká váljanak; ezért hangsúlyozza az állampolgári ismeretek oktatásának szükségességét az oktatási rendszer egészében, a formális és a nem formális oktatási módszereket is ideértve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy a munkanélküliség aránya magasabb az alacsonyabb életkorú és az alacsonyabb szintű végzettséggel rendelkező fiatalok esetében, de ezt a tendenciát a válság tovább súlyosbította azáltal, hogy a képesítés nélküli, 25 évesnél idősebb fiatalok is egyre nehezebben jutnak munkához, így a fiataloknak már ezt a csoportját is egyre inkább fenyegeti az a veszély, hogy ha nem sikerül megfelelő képzésben részesülniük, akkor anyagilag súlyosan kiszolgáltatottá válnak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy bár történt előrelépés e téren, a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő fiatalok hozzáférése a foglalkoztatási közszolgáltatásokhoz továbbra sem kielégítő, és hogy leginkább a fiatalok e csoportjára jellemző (a felsőfokú végzettséggel rendelkező fiatalok mellett), hogy nem regisztráltatják magukat munkakeresőkként; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mély aggodalommal tölti el, hogy a NEET-fiatalok kikerültek az oktatás és a munkaerőpiac világából, és sok esetben ez nem az ő hibájuk; tisztában van azzal, hogy a fiatalok foglalkoztatását célzó finanszírozási rendszerek végrehajtására szolgáló meglévő operatív programokon keresztül a fiataloknak éppen ezt a rétegét a legnehezebb mozgósítani, mivel túl sok ilyen program nem kínál megfelelő, fenntartható jövedelmet vagy méltányos munkakörülményeket; véleménye szerint a 2017 és 2020 közötti időszakban különös figyelmet kell fordítani e korosztályra, biztosítva az ifjúsági garancia fő célkitűzéseinek teljesítését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy az ifjúsági garancia által támogatott intézkedéseknek a hosszú távú hatás elérése érdekében azokat a strukturális kihívásokat is kezelniük kell, amelyekkel a NEET-fiatalok szembesülnek; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ifjúsági garanciarendszerek még nem értek el minden olyan fiatalt, aki elhagyta az iskolarendszert vagy munkanélkülivé vált; ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti költségvetéseikbe illesszenek be célzott pénzügyi kötelezettségvállalásokat e strukturális kihívások kezelésére; arra ösztönzi az uniós társfinanszírozásra nem jogosult régiókat, hogy vegyenek részt az ifjúsági garanciában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a NEET-fiatalok integrációjához egyaránt szükség van a rendelkezésre álló források hatékonyságának fokozására, e források növelésére, valamint a tagállamok nagyobb részvételére és erőteljesebb mozgósítására; |
| --- | --- |

8.

| 9. | a fiatalok valamennyi csoportjának jobb elérése érdekében szorgalmazza a finanszírozási csatornák helyi, regionális és nemzeti szintekre is kiterjedő megosztását; megjegyzi továbbá, hogy a helyi és regionális hatóságok már most is nagyon aktívak, és a különböző politikai irányvonalak integrálása révén támogatni kell őket a fiatalokra irányuló fellépéseikben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia pozitívan járult hozzá az ifjúsági munkanélküliség csökkentéséhez 2012 óta, az ifjúsági munkanélküliség aránya azonban továbbra is elfogadhatatlanul magas; üdvözli ezért, hogy a társjogalkotóknak sikerült megállapodniuk az IFK 2020-ig történő meghosszabbításában; megjegyzi azonban, hogy az ifjúsági munkanélküliség makacsul fennmaradhat, ezért a következő többéves pénzügyi keretben a folytonosság és a költséghatékonyság biztosítása érdekében figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az IFK rendeltetése nem csupán a munkahelyteremtés fellendítése a fiatalok számára, hanem a tagállamok támogatása is abban, hogy megfelelő rendszereket állítsanak fel a fiatalok igényeinek felmérése és az azoknak megfelelő támogatás céljával; hangsúlyozza azért, hogy az ifjúság garanciát és az IFK-t a jövőben azon az alapon kell értékelni, hogy mennyire eredményesen járulnak hozzá a tagállamok által a fiatalok támogatását célzó rendszerek kiépítéséhez és továbbfejlesztéséhez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az ifjúsági garancia részesül az ESZA és az IFK által nyújtott uniós pénzügyi támogatásból, amely kiegészíti a nemzeti hozzájárulásokat; támogatja az Unió közös stratégiai keretének részeként az egymástól való tanuláson, a hálózatépítési tevékenységeken és a technikai segítségnyújtáson keresztül végzett tervezési munkát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy az IFK finanszírozását az időszak elejére, 2014-re és 2015-re ütemezték, és hogy az eredeti előfinanszírozás összegét megnövelték azzal a céllal, hogy biztosított legyen a források gyors mozgósítása; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy az IFK intézkedései több mint 1,4 millió fiatalnak nyújtottak segítséget, és hogy a tagállamok támogató műveleteinek értéke 4 milliárd euróra bővült; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet rá, hogy az IFK sikere összefügg a tagállamok jó gazdasági kormányzásával, mivel kedvező üzleti környezet, a kis- és középvállalkozások ösztönzése, valamint a gazdaság igényeihez igazított oktatási és tudományos rendszerek nélkül elképzelhetetlen a munkahelyteremtés és a magas szintű ifjúsági munkanélküliség hosszú távú megoldása; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri az ifjúsági garancia és az IFK fiatalok foglalkoztatására gyakorolt hatásáról szóló számvevőszéki különjelentést, és megjegyzi, hogy a Tanács ajánlásának elfogadása után több mint három évvel az ifjúsági garancia még nem teljesíti az elvárásokat; tudomásul veszi a Számvevőszék azon észrevételét, mely szerint lehetetlen minden NEET-fiatalt kizárólag az uniós költségvetésből származó forrásokkal elérni; megjegyzi, hogy a jelenlegi helyzet nem tükrözi az ifjúsági garancia bevezetése által keltett várakozásokat, nevezetesen azt, hogy biztosítsa, hogy valamennyi NEET-fiatal négy hónapon belül színvonalas képzési vagy foglalkoztatási ajánlatot kapjon; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet a NEET-fiatalok munkaerőpiacra vonzásával kapcsolatos kihívásokra és lehetőségekre; ajánlja, hogy a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti állami foglalkoztatási szolgálatok fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy több inaktív (munkát nem kereső) fiatalt vonjanak be az ifjúsági garancia rendszereibe, és a munkaerőpiacon tartsák őket azután is, hogy a vonatkozó támogatási intézkedések futamideje lejárt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy az IFK rendeltetése a 25 év alatti NEET-fiatalok támogatása, akik általában nem részesülnek semmilyen foglalkoztatási vagy oktatási támogatásban; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IFK elfogadása kihat az ESZA más programokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásaira, és hangsúlyozza, hogy a kifejezetten az IFK-ra elkülönített forrásokat legalább ugyanolyan mértékben ki kell egészíteni ESZA-finanszírozással; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rendelkezésére álló IFK/ESZA-források ne helyettesítsék a tagállami közkiadásokat, a közös rendelkezésekről szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) 95. cikkével és (87) preambulumbekezdésével és az addicionalitás elvével összhangban; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciához hasonló programok nem helyettesíthetik a tagállamoknak a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni küzdelem és a fenntartható munkaerőpiaci integráció érdekében tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza az érdekelt felek, mint például az állami és adott esetben a magán foglalkoztatási szolgálatok, az oktatási és képzési intézmények, a munkaadók, az ifjúsági szervezetek és a fiatalokkal foglalkozó civil szervezetek közötti együttműködés megerősítésének fontosságát a teljes NEET-népesség elérése érdekében; ösztönzi az érdekelt felek szorosabb bevonását partnerségi megközelítés révén az ifjúsági garancia tervezésébe, végrehajtásába és értékelésébe; az oktatási intézmények és a vállalkozók közötti fokozott együttműködés fokozását kéri a strukturális munkaerőhiány kezelése érdekében; megismétli azt az elképzelést, hogy a partnerségi megközelítés célja a célpopuláció jobb elérése és a minőségi ajánlatok biztosítása; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet rá, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szerint az ifjúsági garanciának az EU mind a 28 tagállamában történő hatékony megvalósítása évente hozzávetőlegesen 45 milliárd euró költséggel járna; úgy véli, hogy e forrás befektetésnek tekintendő, mivel – amennyiben hatékonyan kerül felhasználásra – jelentős csökkenést fog eredményezni az ifjúsági munkanélküliséggel kapcsolatos költségek terén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy részletezze az IFK-hoz történő nemzeti hozzájárulásokat, amelyek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) becslését figyelembe véve az egyes tagállamok részéről szükségesek az ifjúsági garancia hatékony végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az illetékes irányító hatóságok kijelölésének késedelme miatt az IFK végrehajtása is elhalasztódott, és úgy véli, hogy ez az IFK jogalapját érintő kudarc, amely hátráltatja azt az eredeti törekvést, hogy a kezdeményezés gyors végrehajtását a finanszírozásnak a támogatási időszak elejére történő ütemezésével kell biztosítani; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy szükség van a finanszírozás diverzitásának és hozzáférhetőségének elősegítésére, a jövőbeli szakpolitikai és szolgálati reformok végrehajtása során szem előtt tartva a hatékony költségkezelést; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az intézkedéseket a helyi környezet igényeihez igazítsák annak érdekében, hogy a helyi munkaadók képviselői, a helyi képzési szolgáltatók és a helyi hatóságok szorosabb bevonása révén is növeljék hatásukat; felhív a finanszírozási csatornák diverzifikálására helyi, regionális és nemzeti szinten egyaránt, annak érdekében, hogy a kezdeményezés valamennyi NEET-fiatalt elérje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet rá, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben az IFK finanszírozását új előirányzatok révén kell megoldani, nem pedig meglévő költségvetési előirányzatok átcsoportosítása által; elvárja, hogy a következő többéves pénzügyi keret ambiciózus politikai kötelezettségvállalással induljon; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy az ifjúsági garancia megfelelő felhasználásának egyik előfeltétele a helyi szintű foglalkoztatási közszolgáltatások hatékony működése; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nyomatékosan kéri, hogy a tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatain belül mihamarabb biztosítsanak célzott szakértelmet és képességeket azon fiatalok támogatása tekintetében, akik munkanélkülivé válásukat vagy hivatalos oktatási rendszerben való részvételük megszakadását követően négy hónapon belül nem képesek munkát találni; ösztönzi az üzleti világ és az ágazati egyesületek hathatósabb bevonását a program végrehajtásába; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU-ban a NEET-fiatalok zöme még nem férhet hozzá az ifjúsági garancia rendszeréhez, többek között azért, mert általában nem szerepelnek az állami foglalkoztatási szolgálatok nyilvántartásaiban; kéri a Tanácsot annak fontolóra vételére, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatok meglévő hálózatának igénybevételével folytatódjék az egymástól tanulás azzal a céllal, hogy a NEET-fiatalok elérését és támogatását szolgáló bevált gyakorlatok alapján stratégiák szülessenek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az Európai Számvevőszék 5/2017. számú különjelentését, és nyomatékosan felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy maradéktalanul hajtsák végre a Számvevőszék ajánlásait annak érdekében, hogy növeljék az ifjúsági garancia rendszereinek kiterjedését és hatékonyságát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia pozitív hatásának fellendítése érdekében támogatni kellene az egyablakos ügyintézés fejlesztését, biztosítandó, hogy a fiatalok számára valamennyi szolgáltatás és iránymutatás egyetlen helyszínen legyen elérhető; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszerek láthatóságának hiánya megnehezítheti, hogy eljussanak valamennyi fiatalhoz; javasolja a valamennyi helyi partnerrel, többek között az ifjúsági szervezetekkel közösen szervezett helyi kampányok finanszírozási lehetőségeinek bővítését, valamint a fiatalok számára a programba történő regisztrálást lehetővé tevő platformok kidolgozásának támogatását; javasolja, hogy az ifjúsági garanciával kapcsolatos tájékoztatás legyen mindenki számára hozzáférhető és érthető; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak állásajánlataik jó színvonaláról; hangsúlyozza, hogy az állásajánlatoknak például meg kell felelniük a résztvevők profiljának és a foglalkoztatási igényeknek, lehetővé téve a fenntartható és hosszú távon is lehetséges munkaerőpiaci integrációt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a legtöbb tagállam még nem adott konkrét meghatározást a „színvonalas állásajánlat” fogalma tekintetében; nyomatékosan kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Foglalkoztatási Bizottsága (EMCO) keretében használják fel a meglévő hálózatokat e fogalom közösen elfogadott jellemzőinek kidolgozására, figyelembe véve az európai szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét, az európai szociális partnerek „Közös szemlélet kibontakoztatása a tanulószerződéses gyakorlati képzés tekintetében” című közös nyilatkozatát, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát a bizonytalan munkaviszonyt érintő ügyekben; ezenfelül nyomatékosan kéri a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy e jellemzők egy olyan ajánlaton alapuljanak, amely megfelelő a résztvevő képzettségi szintjének és profiljának, illetve a munkaerőpiaci szükségleteknek, és olyan munkalehetőségeket kínáljanak, amelyek a megélhetést biztosító jövedelmet és szociális védelmet nyújtanak, esélyt adnak a továbblépésre, és fenntartható, kiegyensúlyozott munkaerőpiaci integrációt tesznek lehetővé; üdvözli a Számvevőszék 5/2017. sz. különjelentésében megfogalmazott ajánlást, amely szerint nagyobb figyelmet kell fordítani az állásajánlatok minőségének javítására; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy az EMCO-val együttműködve tegyen javaslatot az ifjúsági garancia keretében kínált jövőbeli ajánlatok minőségi kritériumaira vonatkozó normákra; kiemeli, hogy az ilyen ajánlatok számára meg kell határozni egy minőségi normákat tartalmazó minőségi keretet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a minőségi állásajánlatok, valamint a legfeljebb 24 éves fiatalok folyamatos foglalkoztatására vonatkozó célkitűzés elérése érdekében humán, technikai és finanszírozási szinten egyaránt jelentősen több erőforrásra van szükség; üdvözli, hogy az ifjúsági garanciából adható támogatás igénybevételének feltételeként előírt maximális korhatárt több tagállam felemelte 30 évre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | támogatja annak biztosítását, hogy az ifjúsági garancia által érintett fiatalok továbbra is hozzájáruljanak és hozzáférjenek a tagállamukban fennálló szociális és foglalkoztatásvédelmi rendszerekhez, ezáltal felelősséget ruházva valamennyi érintett félre, így a fiatalokra és különösen a munkaadókra egyaránt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia által támogatott intézkedések valószínűleg eredményesebbek és hatékonyabbak, ha fenntartható munkalehetőségekkel és bérnövekedés biztosításával segítenek a fiataloknak belépni a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a NEET-fiatalok heterogén és sokszínű csoportot alkotnak, és a programok sokkal eredményesebbek és költséghatékonyabbak, ha meghatározott kihívások kezelésére irányulnak; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy egyértelmű célkitűzésekkel rendelkező, átfogó stratégiákra van szükség, melyek célja a NEET-fiatalok valamennyi csoportjának elérése; hangsúlyozza, hogy személyre szabott megoldásokat kell nyújtani a helyi és regionális körülmények figyelembevételével, például a helyi munkaadók képviselői, a helyi képzési szolgáltatók és a helyi hatóságok szorosabb bevonása révén; felhívja a tagállamokat, hogy tervezzék meg minden egyes jelölt egyéni pályáját, és eközben biztosítsák az állami foglalkoztatási szolgálatok számára azt a rugalmasságot, amelyre a profilalkotási modellek kiigazításához van szükségük; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki megfelelő tájékoztatási stratégiákat, és fokozzák a teljes NEET-népesség, különösen a jelenlegi rendszerek hatálya alól kimaradó inaktív NEET-fiatalok azonosítására irányuló erőfeszítéseiket azzal a céllal, hogy nyilvántartásba vegyék őket, és hogy meghatározott időközönként (6, 12 és 18 hónap után) kísérjék figyelemmel az ifjúsági garanciarendszereket elhagyó fiatalok helyzetét a tartós munkaerőpiaci integráció előmozdítása érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy személyre szabott megoldásokat nyújtsanak a fiatalok sokszínű csoportja részére, és hogy a nyilvántartásba nem vett fiatalokat kulcsfontosságú célcsoportnak tekintsék; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rendelkezésre álló ESZA-források ne helyettesítsék a közkiadásokat, és megjegyzi, hogy a NEET-fiatalok hatékony munkaerőpiaci integrációjának előfeltétele a megfelelő gazdasági növekedés; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy még az ifjúsági garancia keretében tervezett rendszerek működésbe helyezése előtt értékeljék a hiányosságokat és végezzenek piacelemzéseket annak érdekében, hogy elkerüljék a jövőbeli kilátásokat nem kínáló, értelmetlen továbbképző tanfolyamokat és tanulószerződéses gyakorlati képzéseket; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyenek fontolóra proaktív átmeneti kezdeményezéseket, például karriertervezési és pályaorientációs tanácsadást, munkaerőpiaci tájékoztatást és támogató szolgáltatásokat az iskolákban és az egyetemek pályaválasztási szolgálatainál annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fiatalok számára a munkába állást, felvértezve őket az átmeneti időszak és a karrierépítéshez szükséges készségekkel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszerek láthatóságának hiánya megnehezítheti, hogy eljussanak valamennyi fiatalhoz; intézkedéseket javasol az érintett helyi partnerekkel, többek között az ifjúsági szervezetekkel közösen szervezett helyi kampányok finanszírozási lehetőségeinek bővítésére, valamint a fiatalok programra történő jelentkezését lehetővé tevő platformok létrehozásának támogatására; javasolja, hogy az ifjúsági garanciával kapcsolatos tájékoztatás legyen mindenki számára hozzáférhető és érthető; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy régóta kihívást jelent, hogy a készségek nem felelnek meg a munkaerőpiaci igényeknek; kéri a Bizottságot, hogy e kérdés kezelése érdekében az EMCO keretében mozdítsa elő a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között, illetve a tagállamokban működő érdekelt felek körében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | úgy véli, hogy a strukturális munkaerőhiányhoz kapcsolódó problémákat meg lehetne oldani az egyéni képességek jobb feltárása és a nemzeti oktatási rendszerek hiányosságainak kijavítása révén; hangsúlyozza, hogy a fiatalok nagyobb mobilitása javíthatná készségeiket, és a végzettségek elismerésével együtt segíthetne a fennálló földrajzi strukturális munkaerőhiány kezelésében; ösztönzi a tagállamokat, hogy e tekintetben vegyék igénybe nagyobb mértékben az EURES-t; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható munkahelyek teremtésében az IKT-készségek nagy potenciált jelenthetnek, ezért felszólítja a tagállamokat arra, hogy az ifjúsági garancia megvalósítására vonatkozó terveikbe foglaljanak bele az IKT-/digitális készségek fejlesztésére irányuló tényleges intézkedéseket is; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rámutat arra, hogy a fiatalok különböző csoportjainak nyújtott szolgáltatások terén változatosabb és testre szabottabb megközelítésre van szükség a szelektív vagy diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében; felszólít a többféle akadállyal szembenéző és a munkaerőpiactól legtávolabb lévő fiatalok fokozottabb, akadálymentesebb és elkötelezett elérésére; hangsúlyozza e tekintetben az ifjúsági garancia egyéb politikákkal, többek között a megkülönböztetés elleni politikákkal történő hatékony összehangolásának, és az ifjúsági garancia keretében ajánlott beavatkozások bővítésének fontosságát; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliséget kiemelt kérdésként kell kezelni az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jövőbeni operatív programjainak kezdetétől fogva; |
| --- | --- |

48.

Végrehajtás és nyomon követés

| 49. | tudomásul veszi, hogy az ifjúsági garancia végrehajtásának nyomon követése az európai szemeszter, az EMCO által végzett felülvizsgálatok, valamint az EMCO és a Bizottság által közösen kidolgozott külön mutatórendszer révén történik; kéri a Tanácsot, hogy támogassa a tagállamokat az adatközlés javításában; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megállapítja, hogy ha egy tagállamban egy program lebonyolításának potenciális költsége nem ismert, előfordulhat, hogy a program nem jut a végrehajtásához és céljai eléréséhez elegendő forráshoz; felszólítja a tagállamokat, hogy az Európai Számvevőszék különjelentésében foglalt ajánlásnak megfelelően adjanak átfogó képet az ifjúsági garancia végrehajtásának költségeiről; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy a szükséges források elosztása és a teljes finanszírozás felmérése fontos az ifjúsági garanciarendszerek sikeres végrehajtásához, figyelembe véve, hogy a teljes finanszírozás értékelését akadályozhatják a fiatalokat célzó, különböző típusú nemzeti szintű intézkedések közötti különbségtétel tekintetében felmerülő nehézségek; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson pontosabb tájékoztatást az ifjúsági garancia költséghatékonyságáról és a program tagállamokon belüli végrehajtásának nyomon követéséről, és erről évente készítsen átfogó jelentést; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtása során tapasztalt nehézségek megvitatása és megoldása érdekében hatékony mechanizmusokra van szükség; hangsúlyozza, hogy a tagállamok részéről erőteljes, mégis valószerű és elérhető politikai és pénzügyi kötelezettségvállalásra van szükség az ifjúsági garancia teljes körű végrehajtásához, többek között korai beavatkozási mechanizmusok, a munka minősége, további oktatási és képzési ajánlatok, egyértelmű támogathatósági kritériumok és a megfelelő érdekelt felekkel partnerség kialakítása biztosításával; hangsúlyozza, hogy ezt hatékony segítség biztosításával, szükség esetén az adminisztratív képességek erősítésével, a helyi körülmények figyelembevételével, a készségek fejlesztésének megkönnyítésével és megfelelő ellenőrzési és értékelési struktúrák kialakításával kellene megtenni az említett intézkedések során és végrehajtásuk után; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólít az európai szemeszteren belül az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásnak való megfelelés hatékony, többoldalú felügyeletére, és – ahol szükséges – az országspecifikus ajánlások kezelésére; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megismétli az ifjúsági garancia megvalósítására irányuló valamennyi tagállami tevékenység nyomon követése iránti elkötelezettségét, és felhívja az ifjúsági szervezeteket, hogy folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet a tagállami intézkedésekről készített elemzéseikről; nyomatékosan kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vonják be az fiatalok érintett képviselőit a politikai döntéshozatalba; emlékeztet arra, hogy az ifjúsági szervezeteknek az ifjúsági garancia kommunikációjába, végrehajtásába és értékelésébe történő bevonása elengedhetetlen az ifjúsági garancia sikeréhez; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megjegyzi, hogy a tagállamokban az IFK végrehajtásában – főként eljárási és strukturális okokból – bizonyos késedelmek tapasztalhatók; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az IFK céljaira rendelkezésre álló előfinanszírozást a tagállamok csak alacsony szinten veszik igénybe; ragaszkodik ezért ahhoz, hogy az illetékes tagállami hatóságok sürgősen tegyék meg a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy az ifjúsági munkanélküliség leküzdésének céljaira rendelkezésre álló forrásokat időben és maradéktalanul felhasználják; úgy véli, hogy a tagállamoknak nemzeti költségvetéseikbe további pénzügyi kötelezettségvállalásokat kell beilleszteniük e strukturális kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli, hogy a Bizottság a tagállamok meglévő rendszerei alapján együttműködik a tagállamokkal a nyomon követés és a jelentéstétel jó gyakorlatainak meghatározása és terjesztése terén; emlékezteti a Bizottságot, hogy továbbra is alapvető fontosságú az adatok összehasonlíthatósága e célokból; |
| --- | --- |

57.

| 58. | javasolja, hogy a Bizottság folytassa a nyomon követés és a jelentéstétel területén bevált gyakorlatok meghatározását és terjesztését, lehetővé téve a tagállamok eredményeinek következetes és megbízható ismertetését és összehasonlító értékelését, többek között minőségi szempontból is; javasolja különösen, hogy – többek között az ifjúsági garanciarendszerből kilépő kedvezményezettek további sorsának nyomon követése révén is – rendszeresen rendelkezésre álljanak jó minőségi statisztikai adatok, lehetővé téve a tagállamok számára realisztikusabb és hatékonyabb ifjúsági politikák megvalósítását annak érdekében, hogy minél kevesebb legyen az olyan résztvevők száma, akik úgy hagyják el a programot, hogy nem profitálnak belőle; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy szilárdítsa meg azt a módszert, amellyel a tagállamok végrehajtják az ifjúsági garancia keretében elfogadott programokat, és vezessen be átlátható, átfogó és nyílt adatokon alapuló ellenőrzési rendszert, amely lefedi a költséghatékonyságot, a strukturális reformokat és az egyéneket célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

59.

| 60. | javasolja előzetes elemzés elvégzését minden egyes tagállamban, konkrét célokat, küszöbértékeket és időhatárokat szabva meg az ifjúsági garanciarendszerek felhasználása alapján elvárt eredmények tekintetében, és javasolja a finanszírozás megkettőzésének elkerülését; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ösztönzi a bevált gyakorlatok megosztását az EMCO és az európai foglalkoztatási stratégia kölcsönös tanulási programja révén; rámutat e tekintetben a legkiszolgáltatottabb csoportok aktiválását célzó kölcsönös tanulás fontosságára; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ifjúsági garancia kedvezményezettjeire, felhasználására és eredményeire vonatkozó adatok gyérek és gyakran ellentmondásosak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a szükséges intézkedések megtételére annak érdekében, hogy az IFK keretében fennmaradt finanszírozás nyomon követése kisebb igazgatási terhekkel járó és gyakrabban frissített rendszerekben történjen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kéri, hogy az IFK eredményeit a tagállamokban végrehajtott reformokat, a programnak köszönhetően elsajátított ismereteket és készségeket mérő konkrét mutatók meghatározása, valamint a felkínált állandó munkaszerződések száma alapján állapítsák meg; javasolja továbbá, hogy a választott szakmán belüli mentorok tapasztalata feleljen meg az érintett pályázók számára szükséges készségeknek; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék hatékonyabbá nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereiket, hogy az ifjúsági garancia céljait számszerűsíthetőbbé tegyék, és elősegítsék a fiatalokra irányuló, nagyobb mértékben a tényeken alapuló szakpolitikák kidolgozását, és különösen javítsák az ifjúsági garanciából kilépő résztvevők nyomon követését, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék azon kilépések számát, amelyek célja ismeretlen, illetve adatokkal rendelkezzenek minden résztvevő további helyzetéről; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az adatgyűjtésre vonatkozó iránymutatásait, valamint a tagállamokat, hogy vizsgálják felül alapelveiket és céljaikat a valósnál jobb értéket mutató eredmények kockázatának a lehető legkisebbre való csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | elismeri, hogy egyes tagállamokban az ifjúsági garancia a szakpolitikai változások és a jobb koordináció hajtóerejévé vált a foglalkoztatás és az oktatás terén; hangsúlyozza a következők fontosságát: realisztikus és mérhető célok kitűzése a politikák és keretrendszerek, mint például az ifjúsági garancia előmozdítása, a fő kihívások és a leküzdésükre szolgáló megfelelő cselekvési tervek azonosítása, valamint e kihívások értékelése terén, kellő tekintettel a foglalkoztathatóság javítására; megjegyzi, hogy bizonyos esetekben nehéz volt azonosítani és értékelni az ifjúsági garancia eddigi hozzájárulását, és hogy a tagállamokat jó minőségű statisztikákkal kellene segíteni realisztikus és hatékony ifjúsági politikák kialakításában hamis elvárások táplálása nélkül; |
| --- | --- |

65.

| 66. | elismeri, hogy számos tagállam jelentős erőfeszítéseket tett az ifjúsági garancia végrehajtása érdekében; megjegyzi azonban, hogy a legtöbb reformot még nem hajtották teljesen végre, különösen az ifjúsági garancia kialakítása, végrehajtása és az intézkedések értékelése érdekében a szociális partnerekkel és a fiatalokkal létrehozandó partnerségek, valamint a fiatalok érvényesülését gátló számos akadály elhárításának támogatása tekintetében; arra a következtetésre jut, hogy az ifjúsági garancia célkitűzéseinek megvalósítása érdekében hosszú távon jelentős erőfeszítésekre és pénzügyi forrásokra van szükség; |
| --- | --- |

66.

| 67. | úgy véli, hogy az ifjúsági garancia ismételt igénybevétele nem állhat szemben a munkaerőpiacon való aktív részvétel szellemével és az állandó jellegű foglalkoztatásba való átmenet céljával; felhívja a Tanácsot, hogy használja ki a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát arra, hogy megfelelő forrásokat juttasson az ifjúsági garanciának; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalok, beleértve a 30 éven aluliakat, a profiljukhoz és képzettségi szintjükhöz, valamint a munkaerőpiaci kereslethez igazodó, színvonalas ajánlatokat kapjanak tartós foglalkoztatás kialakítása és az ifjúsági garancia ismételt igénybevételének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | úgy véli, hogy az ifjúsági garancia hatékonyságának értékelése érdekében minden vonatkozást meg kell vizsgálni, többek között az ár-érték arányt is; tudomásul veszi az ILO és az Eurofound korábbi becsléseit, és kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg vagy frissítse ezeket az előrejelzéseket; |
| --- | --- |

68.

| 69. | szorgalmazza az ifjúsági garancia hatékonyságának valamennyi tagállamban történő értékelését, hogy ezáltal el lehessen kerülni a fiatalok egyes vállalatok általi kizsákmányolását, amelyek színlelt képzési mechanizmusokat használnak arra, hogy igénybe vehessék az állam által finanszírozott munkaerőt; ezért javasolja az érintett fiatalok foglalkoztatási helyzetének a program alkalmazása utáni nyomon követését, valamint olyan mechanizmusok létrehozását, amelyek a programban való további részvétel feltételeként előírják az érintett – akár állami, akár magánszektorbeli – munkaadók számára, hogy a szakmai gyakorlatok egy bizonyos minimális hányadát munkaszerződésekké alakítsák; |
| --- | --- |

69.

| 70. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság 2017 végéig befejezi az IFK értékelését, és számít a sikeres végrehajtáshoz szükséges módosítások gyors bevezetésére; hangsúlyozza az IFK teljesítménye folyamatos értékelésének fontosságát az érintett érdekeltek, köztük az ifjúsági szervezetek részéről; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy mutatók és intézkedések egész csomagját kell bevezetni mind a közmunkaprogramok, mind pedig az ifjúsági garancia hatékonyságának értékelése és nyomon követése tekintetében, mert bár ilyen rendszer kialakítására vonatkozóan már kezdettől léteztek rendelkezések, még mindig sok a hiányosság e téren; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kéri, hogy a program résztvevőit megfelelően tájékoztassák arról, hogy milyen eljárásokat kell követni az eszközzel való visszaélés esetén, és kéri intézkedések foganatosítását annak biztosítása érdekében, hogy a program résztvevői az eredeti tervnek megfelelően szükséges védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felszólít az európai és nemzeti szinten elosztott pénzeszközök felhasználásának hatékony és átlátható ellenőrzésére, nyomon követésére és az erről való jelentéstételre a visszaélések és az erőforrások pazarlásának megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

73.

Szükséges javítások

| 74. | hangsúlyozza, hogy ambiciózus programozásra és stabil – mind uniós, mind tagállami költségvetésből származó – finanszírozásra támaszkodó hosszú távú kötelezettségvállalásra van szükség annak érdekében, hogy az Európai Unióban minden NEET-fiatal teljes mértékű részvétele biztosítva legyen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet a kormányzás valamennyi szintje (EU, tagállamok és helyi szervezetek) közötti együttműködés és a Bizottság által nyújtott technikai segítség fontosságára az ifjúsági garancia hatékony végrehajtása terén; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy a családok aktív bevonásával magas színvonalú, egész életen át tartó karrier-tanácsadást kell kialakítani, illetve továbbfejleszteni, hogy segítsük a fiatalokat abban, hogy jobb döntéseket hozzanak tanulmányaik és szakmai pályafutásuk tekintetében; |
| --- | --- |

76.

| 77. | megjegyzi, hogy a Bizottság 2016. októberi közleményében azt a következtetést vonta le, hogy javítani kell az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés hatékonyságát; véleménye szerint e törekvés sikeréhez fenntartható módon biztosítani kell a NEET-fiatalok munkaerőpiaci integrációját, olyan célokat tűzve ki, amelyek a NEET-fiatalok csoportjainak sokféleségét figyelembe véve egyedi és logikus beavatkozásokat foglalnak magukban minden egyes célzott alcsoport tekintetében; megjegyzi, hogy a NEET-fiatalok fenntartható integrációját célzó más ESZA-programok kiegészítő jellegű felhasználása növelhetné a hatékonyságot; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az elvárások kielégítése során reális és elérhető célokat és küszöbértékeket tűzzenek ki, vizsgálják meg a különböző eltéréseket, a rendszerek működtetésének megkezdése előtt végezzenek piacértékelést, javítsák az ellenőrzést és a bejelentési rendszert, valamint az adatok minőségét is annak érdekében, hogy az eredményeket hatékony módon mérni lehessen; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre annak érdekében, hogy biztosítsák minden olyan fiatal munkavállaló sikeres integrációját, aki munkanélküli, illetve nem fér hozzá megfelelő képzési vagy oktatási kínálathoz; hangsúlyozza, hogy a fenntartható eredmények biztosítása érdekében az ifjúsági garanciának a meglévő tényekre és tapasztalatokra kell épülnie, és hosszú távon folytatódnia kell; hangsúlyozza, hogy ez megköveteli az aktív munkaerőpiaci politikák számára uniós és tagállami szinten rendelkezésre álló közforrások növelését; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a tagállamokat, hogy végezzék el saját ifjúsági garanciarendszerük költségeinek megfelelő értékelését, realisztikus és elérhető célok kitűzésével kezeljék az elvárásokat, mozgósítsanak további forrásokat honi költségvetésük terhére, és növeljék közszolgálataik finanszírozását annak érdekében, hogy azok képesek legyenek az IFK-val összefüggő további feladataik teljesítésére; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák nyomonkövetési adatok szolgáltatását az eredmények hosszú távú fenntarthatóságának minőségi és mennyiségi szempontból történő értékelése érdekében, és segítsék elő a nagyobb mértékben a tényeken alapuló ifjúságpolitikák kidolgozását; az adatgyűjtés, többek között a nemekre lebontott adatok gyűjtése átláthatóságának és következetességének fokozását kéri minden tagállamban; aggodalommal állapítja meg, hogy az ifjúsági garanciából való „pozitív kilépések” tartóssága romlott (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen részletes elemzést a tagállamok által bevezetett intézkedések hatásairól, válassza ki a leghatékonyabb megoldásokat, majd azok alapján nyújtson ajánlásokat a tagállamok részére azt illetően, hogy miként érhetnek el jobb eredményeket és nagyobb hatékonyságot; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(3)  HL L 126., 2015.5.21., 1. o.

(4)  Az egyéb hasonló intézkedések között szerepel a 2010 szeptemberében indított, „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés, a 2011 decemberében indított, „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés, valamint a 2012 januárjában indított, „Ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezés.

(5)  2017. márciusi adatok: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619

(6)  A fiatalok társadalmi befogadása (Eurofound 2015).

(7)  Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő („NEET”) fiatalok: Jellemzők, költségek és politikai válaszok Európában (Eurofound 2012).

(8)  Fehér könyv Európa jövőjéről, 13. o.

(9)  Az Európai Számvevőszék 5/2017 sz. különjelentése

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

A glifozát hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre (D053565-01), |
| --- | --- |

—

tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre (D053565-01),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkére (3),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate” (A glifozát hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés) című dokumentumára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate” (A glifozát hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés) című dokumentumára (4),

| — | tekintettel a kockázatértékelési bizottság (RAC) véleményére az Európai Vegyianyag-ügynökségnek (ECHA) a glifozát uniós szintű, harmonizált osztályozására és címkézésére irányuló javaslatáról (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kockázatértékelési bizottság (RAC) véleményére az Európai Vegyianyag-ügynökségnek (ECHA) a glifozát uniós szintű, harmonizált osztályozására és címkézésére irányuló javaslatáról (5),

| — | tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásának megújítására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről szóló, 2016. április 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásának megújítására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről szóló, 2016. április 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” című európai polgári kezdeményezésre (7); |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” című európai polgári kezdeményezésre (7);

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával; mivel az 1107/2009/EK rendeletben foglaltak az elővigyázatosság elvén alapulnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával; mivel az 1107/2009/EK rendeletben foglaltak az elővigyázatosság elvén alapulnak;

| B. | mivel jelenleg az összes gyomirtó közül a szisztémás glifozát gyomirtó rendelkezik a legnagyobb globális termelési mennyiséggel; mivel a glifozátot a világon 76 %-ban a mezőgazdaságban alkalmazzák; mivel széles körben használják az erdészetben, városi vagy kerti alkalmazásokhoz; mivel az 1974 és 2014 között alkalmazott glifozát teljes mennyiségének 72 %-át az elmúlt 10 évben permetezték a légkörbe; |
| --- | --- |

B.

mivel jelenleg az összes gyomirtó közül a szisztémás glifozát gyomirtó rendelkezik a legnagyobb globális termelési mennyiséggel; mivel a glifozátot a világon 76 %-ban a mezőgazdaságban alkalmazzák; mivel széles körben használják az erdészetben, városi vagy kerti alkalmazásokhoz; mivel az 1974 és 2014 között alkalmazott glifozát teljes mennyiségének 72 %-át az elmúlt 10 évben permetezték a légkörbe;

| C. | mivel a lakosság elsősorban a permetezett területeken, otthoni használat és táplálkozás révén van kitéve; mivel a glifozátnak való kitettség az alkalmazott glifozát teljes mennyiségének drámai növekedése miatt emelkedik; mivel a glifozát és annak leggyakoribb segédanyagai emberi egészségre gyakorolt hatását rendszeresen nyomon kell követni; mivel a glifozátot és/vagy annak maradványait kimutatták a vízben, a talajban, az élelmiszerekben és italokban és a nem ehető termékekben, valamint az emberi szervezetben (pl. a vizeletben) is; |
| --- | --- |

C.

mivel a lakosság elsősorban a permetezett területeken, otthoni használat és táplálkozás révén van kitéve; mivel a glifozátnak való kitettség az alkalmazott glifozát teljes mennyiségének drámai növekedése miatt emelkedik; mivel a glifozát és annak leggyakoribb segédanyagai emberi egészségre gyakorolt hatását rendszeresen nyomon kell követni; mivel a glifozátot és/vagy annak maradványait kimutatták a vízben, a talajban, az élelmiszerekben és italokban és a nem ehető termékekben, valamint az emberi szervezetben (pl. a vizeletben) is;

| D. | mivel az Európai Unió 2014. évi, 2016. október 26-án közzétett, az élelmiszerekben előforduló növényvédőszer-maradékokról szóló jelentése megjegyezte, hogy a tagállamok korlátozott számban vettek csak olajosmag- és szójababmintát, annak ellenére, hogy e növényeket valószínűleg glifozáttal kezelik, ezért maradékanyagokra lehet számítani; mivel az EFSA szerint az állati termékekben található glifozátmaradványokról nem áll rendelkezésre semmilyen információ; mivel az EFSA úgy vélte, hogy az eredmények statisztikailag nem elég szilárdak; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió 2014. évi, 2016. október 26-án közzétett, az élelmiszerekben előforduló növényvédőszer-maradékokról szóló jelentése megjegyezte, hogy a tagállamok korlátozott számban vettek csak olajosmag- és szójababmintát, annak ellenére, hogy e növényeket valószínűleg glifozáttal kezelik, ezért maradékanyagokra lehet számítani; mivel az EFSA szerint az állati termékekben található glifozátmaradványokról nem áll rendelkezésre semmilyen információ; mivel az EFSA úgy vélte, hogy az eredmények statisztikailag nem elég szilárdak;

| E. | mivel az EFSA 2015-ben azt javasolta, hogy a tagállamok növeljék a glifozáton és a kapcsolódó maradékanyagokon (például trimetil-szulfónium) végzett elemzésének számát olyan termékekben, amelyekre a glifozát alkalmazását engedélyezték, és ahol mérhető maradékanyagok várhatóak; mivel különösen növelni kell a szójababból, a kukoricából és olajrepcéből vett minták számát; mivel a tagállamokat arra is ösztönzik, hogy dolgozzanak ki és/vagy hajtsák végre a meglévő elemzési módszereket a glifozáttal kapcsolatos metabolitok ellenőrzésére, valamint osszák meg az eredményeket az EFSA-val; |
| --- | --- |

E.

mivel az EFSA 2015-ben azt javasolta, hogy a tagállamok növeljék a glifozáton és a kapcsolódó maradékanyagokon (például trimetil-szulfónium) végzett elemzésének számát olyan termékekben, amelyekre a glifozát alkalmazását engedélyezték, és ahol mérhető maradékanyagok várhatóak; mivel különösen növelni kell a szójababból, a kukoricából és olajrepcéből vett minták számát; mivel a tagállamokat arra is ösztönzik, hogy dolgozzanak ki és/vagy hajtsák végre a meglévő elemzési módszereket a glifozáttal kapcsolatos metabolitok ellenőrzésére, valamint osszák meg az eredményeket az EFSA-val;

| F. | mivel a glifozát egy nem szelektív gyomirtó, amely minden füvet elpusztít; mivel úgy fejti ki a hatását, hogy megzavarja az úgynevezett sikimisav-útvonalat, amely algákban, baktériumokban és gombákban szintén jelen van; mivel az Escherichia coli és a Salmonella enterica serovar Typhimurium esetében a glifozát kereskedelmi forgalomban kapható készítményeinek való szubletális kitettségnél az antibiotikumokra való megváltozott reakciót állapítottak meg; |
| --- | --- |

F.

mivel a glifozát egy nem szelektív gyomirtó, amely minden füvet elpusztít; mivel úgy fejti ki a hatását, hogy megzavarja az úgynevezett sikimisav-útvonalat, amely algákban, baktériumokban és gombákban szintén jelen van; mivel az Escherichia coli és a Salmonella enterica serovar Typhimurium esetében a glifozát kereskedelmi forgalomban kapható készítményeinek való szubletális kitettségnél az antibiotikumokra való megváltozott reakciót állapítottak meg;

| G. | mivel az 1107/2009/EK rendelet szerint egy hatóanyagot csak akkor lehet jóváhagyni, amennyiben az 1272/2008/EK rendelet alapján nem sorolják be vagy nem kell besorolni 1A. vagy 1B. kategóriájú karcinogén anyagként, kivéve, ha a szóban forgó hatóanyagnak való emberi kitettség elhanyagolható vagy olyan súlyos növény-egészségügyi kockázat áll fenn, amelyet nem lehet más elérhető módon kezelni; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1107/2009/EK rendelet szerint egy hatóanyagot csak akkor lehet jóváhagyni, amennyiben az 1272/2008/EK rendelet alapján nem sorolják be vagy nem kell besorolni 1A. vagy 1B. kategóriájú karcinogén anyagként, kivéve, ha a szóban forgó hatóanyagnak való emberi kitettség elhanyagolható vagy olyan súlyos növény-egészségügyi kockázat áll fenn, amelyet nem lehet más elérhető módon kezelni;

| H. | mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) 2015 márciusában a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként (2A. csoport) sorolta be a következők alapján: „korlátozott bizonyíték” rák kialakulására emberekben (a való életben előforduló kitettség esetei alapján), „elegendő bizonyíték” rák kialakulására laboratóriumi állatokban (a „tiszta” glifozátra vonatkozó tanulmányok alapján), és „meggyőző bizonyíték” a karcinogenitással kapcsolatos mechanisztikus információkkal kapcsolatban (genotoxicitás és oxidációs stressz esetén) a „tiszta” glifozát és a glifozát-készítmények vonatkozásában; mivel az IARC által a 2A. csoportra alkalmazott kritériumok hasonlók az 1272/2008/EK rendelet 1B. kategóriára alkalmazott kritériumaihoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) 2015 márciusában a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként (2A. csoport) sorolta be a következők alapján: „korlátozott bizonyíték” rák kialakulására emberekben (a való életben előforduló kitettség esetei alapján), „elegendő bizonyíték” rák kialakulására laboratóriumi állatokban (a „tiszta” glifozátra vonatkozó tanulmányok alapján), és „meggyőző bizonyíték” a karcinogenitással kapcsolatos mechanisztikus információkkal kapcsolatban (genotoxicitás és oxidációs stressz esetén) a „tiszta” glifozát és a glifozát-készítmények vonatkozásában; mivel az IARC által a 2A. csoportra alkalmazott kritériumok hasonlók az 1272/2008/EK rendelet 1B. kategóriára alkalmazott kritériumaihoz;

| I. | mivel az EFSA 2015 novemberében véglegesítette a glifozát szakértői értékelését, és arra a következtetésre jutott, hogy „valószínűleg nem jelent karcinogén veszélyt az emberekre nézve, és a bizonyítékok nem támasztják alá karcinogén potenciálja tekintetében az 1272/2008/EK rendelet szerinti besorolását”; mivel 2017 márciusában az ECHA kockázatértékelési bizottsága (RAC) konszenzussal arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló információk alapján nincs bizonyíték arra, hogy a glifozát az emberi rákhoz köthető, és hogy a glifozátot nem szabad olyan anyagnak, minősíteni, amely genetikai károsodást okoz (mutagén) vagy zavart okoz a reprodukció során; |
| --- | --- |

I.

mivel az EFSA 2015 novemberében véglegesítette a glifozát szakértői értékelését, és arra a következtetésre jutott, hogy „valószínűleg nem jelent karcinogén veszélyt az emberekre nézve, és a bizonyítékok nem támasztják alá karcinogén potenciálja tekintetében az 1272/2008/EK rendelet szerinti besorolását”; mivel 2017 márciusában az ECHA kockázatértékelési bizottsága (RAC) konszenzussal arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló információk alapján nincs bizonyíték arra, hogy a glifozát az emberi rákhoz köthető, és hogy a glifozátot nem szabad olyan anyagnak, minősíteni, amely genetikai károsodást okoz (mutagén) vagy zavart okoz a reprodukció során;

| J. | mivel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által 2016 májusában tartott, a növényvédőszer-maradványokról szóló együttes ülésen a FAO-nak az élelmiszerekben és a környezetben található növényvédőszer-maradványokkal foglalkozó szakértői testülete és a WHO-nak a növényvédőszer-maradványokkal foglalkozó központi értékelő csoportja arra a következtetésre jutott, hogy „a glifozát valószínűleg nem genotoxikus a feltételezett mindennapos kitettség esetén” és „valószínűleg nem jelent karcinogén veszélyt az emberekre az étrenden keresztüli kitettség révén”; |
| --- | --- |

J.

mivel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által 2016 májusában tartott, a növényvédőszer-maradványokról szóló együttes ülésen a FAO-nak az élelmiszerekben és a környezetben található növényvédőszer-maradványokkal foglalkozó szakértői testülete és a WHO-nak a növényvédőszer-maradványokkal foglalkozó központi értékelő csoportja arra a következtetésre jutott, hogy „a glifozát valószínűleg nem genotoxikus a feltételezett mindennapos kitettség esetén” és „valószínűleg nem jelent karcinogén veszélyt az emberekre az étrenden keresztüli kitettség révén”;

| K. | mivel egy peres ügy során, amelyet az Egyesült Államokban indítottak olyan személyek, akik azt állítják, hogy a glifozátnak való kitettség következtében non-Hodgkin limfómában szenvednek, a bíróság nyilvánosságra hozta a Monsanto – a glifozát hatóanyagot tartalmazó Roundup termék tulajdonosa és gyártója – belső dokumentumait; mivel a közzétett levelezés kétségeket ébresztett egyes – Monsanto által szponzorált és feltételezhetően független – tanulmányok hitelességét illetően, amelyeket az EFSA és az ECHA bizonyítékként használt a glifozát biztonságosságának értékelése során; mivel e tekintetben a tudományos tanulmányok, valamint az ezek alapját képező nyers adatok átláthatósága és nyilvános elérhetősége kiemelkedő fontosságú; |
| --- | --- |

K.

mivel egy peres ügy során, amelyet az Egyesült Államokban indítottak olyan személyek, akik azt állítják, hogy a glifozátnak való kitettség következtében non-Hodgkin limfómában szenvednek, a bíróság nyilvánosságra hozta a Monsanto – a glifozát hatóanyagot tartalmazó Roundup termék tulajdonosa és gyártója – belső dokumentumait; mivel a közzétett levelezés kétségeket ébresztett egyes – Monsanto által szponzorált és feltételezhetően független – tanulmányok hitelességét illetően, amelyeket az EFSA és az ECHA bizonyítékként használt a glifozát biztonságosságának értékelése során; mivel e tekintetben a tudományos tanulmányok, valamint az ezek alapját képező nyers adatok átláthatósága és nyilvános elérhetősége kiemelkedő fontosságú;

| L. | mivel a glifozát karcinogén hatására vonatkozó következtetése mellett az ECHA arra a következtetésre jut, hogy a glifozát súlyos szemkárosodást okoz és a vízi élővilágra mérgező, hosszan tartó károsodást okozó anyag; |
| --- | --- |

L.

mivel a glifozát karcinogén hatására vonatkozó következtetése mellett az ECHA arra a következtetésre jut, hogy a glifozát súlyos szemkárosodást okoz és a vízi élővilágra mérgező, hosszan tartó károsodást okozó anyag;

| M. | mivel a glifozátra vonatkozó 18 hónapos technikai meghosszabbítás 2016. június 29-i megadását megelőzően a Parlament 2016. április 13-án állásfoglalást fogadott el, amely felkérte a Bizottságot, hogy hosszabbítsa meg a glifozát engedélyét hét évvel, ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy a Bizottságnak nem szabad jóváhagynia a glifozát professzionális felhasználáson kívüli használatát, nyilvános parkokban, nyilvános játszótereken és nyilvános kertekben vagy azok közelében való használatát, illetve a glifozát mezőgazdasági használatát, amennyiben az integrált növényvédelmi rendszerek megfelelőek a szükséges gyomirtáshoz; mivel ugyanez az állásfoglalás arra is felhívta a Bizottságot, hogy dolgozza ki a hivatásos felhasználóknak szánt képzést és felhasználói engedélyt, biztosítson megfelelőbb tájékoztatást a glifozát felhasználásával kapcsolatban, valamint hogy korlátozza szigorúan a glifozát hatóanyagot tartalmazó termékek betakarítás előtti használatát e hatóanyag helytelen használatának megakadályozása és az azzal kapcsolatos potenciális kockázatok korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel a glifozátra vonatkozó 18 hónapos technikai meghosszabbítás 2016. június 29-i megadását megelőzően a Parlament 2016. április 13-án állásfoglalást fogadott el, amely felkérte a Bizottságot, hogy hosszabbítsa meg a glifozát engedélyét hét évvel, ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy a Bizottságnak nem szabad jóváhagynia a glifozát professzionális felhasználáson kívüli használatát, nyilvános parkokban, nyilvános játszótereken és nyilvános kertekben vagy azok közelében való használatát, illetve a glifozát mezőgazdasági használatát, amennyiben az integrált növényvédelmi rendszerek megfelelőek a szükséges gyomirtáshoz; mivel ugyanez az állásfoglalás arra is felhívta a Bizottságot, hogy dolgozza ki a hivatásos felhasználóknak szánt képzést és felhasználói engedélyt, biztosítson megfelelőbb tájékoztatást a glifozát felhasználásával kapcsolatban, valamint hogy korlátozza szigorúan a glifozát hatóanyagot tartalmazó termékek betakarítás előtti használatát e hatóanyag helytelen használatának megakadályozása és az azzal kapcsolatos potenciális kockázatok korlátozása érdekében;

| N. | mivel a Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása arra is felszólította a Bizottságot és az EFSA-t, hogy tekintettel a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos nyomós közérdekre haladéktalanul hozzák nyilvánosságra a glifozát pozitív besorolásának és javasolt újbóli jóváhagyásának alapjául szolgáló valamennyi tudományos bizonyítékot; mivel ez eddig nem történt meg; |
| --- | --- |

N.

mivel a Parlament 2016. április 13-i állásfoglalása arra is felszólította a Bizottságot és az EFSA-t, hogy tekintettel a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos nyomós közérdekre haladéktalanul hozzák nyilvánosságra a glifozát pozitív besorolásának és javasolt újbóli jóváhagyásának alapjául szolgáló valamennyi tudományos bizonyítékot; mivel ez eddig nem történt meg;

| O. | mivel a végrehajtási intézkedés-tervezet (13) preambulumbekezdésében említett európai polgári kezdeményezés, amely kevesebb mint egy év alatt több mint egymillió európai polgár aláírását gyűjtötte össze, nem csupán a glifozátot említi meg konkrétan a három célja egyikeként, de már a címe is kifejezetten arra szólít fel, hogy„Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!”; mivel a Bizottság a kezdeményezést 2017. október 6-án kapta meg, amelyre köteles 2018. január 8-ig válaszolni; |
| --- | --- |

O.

mivel a végrehajtási intézkedés-tervezet (13) preambulumbekezdésében említett európai polgári kezdeményezés, amely kevesebb mint egy év alatt több mint egymillió európai polgár aláírását gyűjtötte össze, nem csupán a glifozátot említi meg konkrétan a három célja egyikeként, de már a címe is kifejezetten arra szólít fel, hogy„Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!”; mivel a Bizottság a kezdeményezést 2017. október 6-án kapta meg, amelyre köteles 2018. január 8-ig válaszolni;

| P. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkével összhangban egy hatóanyag jóváhagyására vonatkozó minden döntésnek az EFSA felülvizsgálati jelentésén, a mérlegelés tárgyát képező ügyre vonatkozó egyéb tényezőkön, valamint az elővigyázatosság elvén kell alapulnia; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkével összhangban egy hatóanyag jóváhagyására vonatkozó minden döntésnek az EFSA felülvizsgálati jelentésén, a mérlegelés tárgyát képező ügyre vonatkozó egyéb tényezőkön, valamint az elővigyázatosság elvén kell alapulnia;

| Q. | mivel a Német Szövetségi Kockázatértékelési Intézet (BfR), az EFSA és az ECHA által végzett tudományos értékelésen alapuló bizottsági végrehajtási rendelettervezet azt javasolja, hogy 2027. december 15-ig, azaz 10 évig még engedélyezzék a glifozátot; mivel e rendelet 2017. december 16-tól lenne alkalmazandó; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Német Szövetségi Kockázatértékelési Intézet (BfR), az EFSA és az ECHA által végzett tudományos értékelésen alapuló bizottsági végrehajtási rendelettervezet azt javasolja, hogy 2027. december 15-ig, azaz 10 évig még engedélyezzék a glifozátot; mivel e rendelet 2017. december 16-tól lenne alkalmazandó;

| R. | mivel a glifozát hatóanyag jóváhagyására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezet I. mellékletében szereplő egyedi rendelkezések uniós szinten nem kötelező érvényűek, ehelyett a felelősséget a tagállamokra ruházzák; |
| --- | --- |

R.

mivel a glifozát hatóanyag jóváhagyására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezet I. mellékletében szereplő egyedi rendelkezések uniós szinten nem kötelező érvényűek, ehelyett a felelősséget a tagállamokra ruházzák;

| S. | mivel az alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló 2017. február 15-i állásfoglalásában (8) a Parlament hangsúlyozta az 1107/2009/EK rendelet felülvizsgálatának szükségességét az alacsony kockázatú biológiai peszticidek kifejlesztésének, engedélyezésének és forgalomba hozatalának előmozdítása érdekében, és felszólította a Bizottságot, hogy – a REFIT-kezdeményezés összefüggésében végzett általános felülvizsgálattól függetlenül – 2018 vége előtt terjesszen elő konkrét jogalkotási javaslatot az 1107/2009/EK rendelet módosítására az alacsony kockázatú biológiai peszticidekre vonatkozó, gyorsított értékelési, engedélyezési és regisztrációs eljárás kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

S.

mivel az alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló 2017. február 15-i állásfoglalásában (8) a Parlament hangsúlyozta az 1107/2009/EK rendelet felülvizsgálatának szükségességét az alacsony kockázatú biológiai peszticidek kifejlesztésének, engedélyezésének és forgalomba hozatalának előmozdítása érdekében, és felszólította a Bizottságot, hogy – a REFIT-kezdeményezés összefüggésében végzett általános felülvizsgálattól függetlenül – 2018 vége előtt terjesszen elő konkrét jogalkotási javaslatot az 1107/2009/EK rendelet módosítására az alacsony kockázatú biológiai peszticidekre vonatkozó, gyorsított értékelési, engedélyezési és regisztrációs eljárás kialakítása érdekében;

| T. | mivel a Bizottság a közös agrárpolitika (KAP) jövőjéről szóló közleménye közzétételét 2017 vége előttre, a költségvetési javaslatok közzétételét pedig 2018 májusára ígérte; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság a közös agrárpolitika (KAP) jövőjéről szóló közleménye közzétételét 2017 vége előttre, a költségvetési javaslatok közzétételét pedig 2018 májusára ígérte;

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási rendelettervezete nem biztosítja az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmét, nem alkalmazza az elővigyázatosság elvét, és túllépi az 1107/2009/EK rendeletben foglalt végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza a végrehajtási rendelettervezetét és az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően nyújtson be új végrehajtási rendelettervezetet, amely nemcsak az EFSA véleményét, hanem egyéb jogszerű tényezőket és az elővigyázatosság elvét is tartalmazza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2017. december 15-e után ne hagyják jóvá a glifozát professzionális felhasználáson kívüli használatát, sem pedig nyilvános parkokban, nyilvános játszótereken és nyilvános kertekben vagy azok közelében való használatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot és különösen a tagállamokat, hogy 2017. december 15-e után ne hagyják jóvá a glifozát mezőgazdasági felhasználását, amennyiben az integrált növényvédelmi rendszerek megfelelőek a szükséges gyomirtáshoz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2017. december 16-i hatállyal ne hagyják jóvá a glifozát betakarítás előtti kiszárítás céljából való használatát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2022. december 15-ig tegye meg a szükséges lépéseket a glifozát hatóanyag fokozatos megszüntetésére az Európai Unióban, biztosítva, hogy a fenti időpont után ne engedélyezzék a glifozát olyan felhasználását, amely magában foglalja a meghosszabbítás lehetséges időtartamát vagy az 1107/2009/EK rendelet 32. cikkében említett lehetséges időszakot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a polietoxilált faggyúaminnak a glifozátot tartalmazó növényvédő szerekben való használatból való kizárását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a növényvédő szerekben nem engedélyezett segédanyagok jegyzékének összeállításával kapcsolatos munkájukat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, annak biztosítására, hogy a növényvédő szerek uniós hatósági jóváhagyás céljából történő tudományos értékelése kizárólag olyan független, lektorált és publikált tanulmányokon alapuljon, amelyek illetékes közigazgatási szervek megbízásából készültek; úgy véli, hogy az 1107/2009/EK rendelet REFIT eljárása potenciálisan felhasználható lehetne erre a célra; úgy véli továbbá, hogy elegendő forrást kell biztosítani az EFSA-nak és az ECHA-nak ahhoz, hogy növelje kapacitását, képes legyen független tudományos tanulmányok megrendelésére, és továbbra is biztosítsa a legmagasabb szintű tudományos normák fenntartását, valamint az uniós polgárok egészségének és biztonságának védelmét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EFSA által jelzett jelenlegi adathiány leküzdése érdekében biztosítsák a glifozát-maradványok megfelelő ellenőrzését és nyomon követését az Unióban előállított és az Unióba behozott takarmányokban, élelmiszerekben és italokban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy finanszírozzák a növényvédelmi termékekre vonatkozó fenntartható és költséghatékony megoldásokkal kapcsolatos kutatást és innovációt az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot megfelelő átmeneti intézkedésekre a mezőgazdasági ágazat számára, és tegyenek közzé olyan iránymutató dokumentumot, amely – a glifozát hatóanyag fokozatos megszüntetése során segítséget nyújtva a mezőgazdasági ágazatnak – körvonalazza a biztonságosabb, alacsony kockázatú alternatívákat, illetve a mezőgazdasági ágazat számára a jelenlegi KAP keretében rendelkezésre álló valamennyi forrást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

A géntechnológiával módosított 1507 kukorica

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D052754), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D052754),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2005. január 19-én elfogadott és 2005. március 3-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2005. január 19-én elfogadott és 2005. március 3-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. november 30-án elfogadott és 2017. január 12-én közzétett véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. november 30-án elfogadott és 2017. január 12-én közzétett véleményre (4),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), és különösen 2016. október 6-i korábbi állásfoglalására a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozataláról,; |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), és különösen 2016. október 6-i korábbi állásfoglalására a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozataláról,;

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. február 27-én a Pioneer Overseas Corporation és a Dow AgroSciences Ltd. az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban közös kérelmet nyújtott be a Bizottságnak a géntechnológiával módosított 1507-es kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújítására; mivel a megújítás hatálya kiterjed az 1507-es kukoricát tartalmazó, vagy abból előállított élelmiszerektől és takarmányoktól eltérő termékekre is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. február 27-én a Pioneer Overseas Corporation és a Dow AgroSciences Ltd. az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban közös kérelmet nyújtott be a Bizottságnak a géntechnológiával módosított 1507-es kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújítására; mivel a megújítás hatálya kiterjed az 1507-es kukoricát tartalmazó, vagy abból előállított élelmiszerektől és takarmányoktól eltérő termékekre is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. november 30-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. január 12-én tettek közzé; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. november 30-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. január 12-én tettek közzé;

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel a géntechnológiával módosított 1507 kukorica Cry1F fehérjét – amely a kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis), és egyéb, a lepkék rendjébe tartozó kártevőkkel szemben (például Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon és Diatraea grandiosella) védelmet biztosító Bt-fehérje (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) –, valamint Pat fehérjét termel, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben; |
| --- | --- |

D.

mivel a géntechnológiával módosított 1507 kukorica Cry1F fehérjét – amely a kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis), és egyéb, a lepkék rendjébe tartozó kártevőkkel szemben (például Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon és Diatraea grandiosella) védelmet biztosító Bt-fehérje (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) –, valamint Pat fehérjét termel, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben;

| E. | mivel a géntechnológiával módosított Bt növények minden sejtje – többek között az emberek és az állatok által fogyasztott részei is – egész élete során rovarirtó toxint termel; mivel a takarmányozási kísérletek azt mutatják, hogy géntechnológiával módosított Bt növények toxikus hatással rendelkezhetnek (6); mivel kimutatták, hogy a géntechnológiával módosított növényekben megtalálható Bt toxin jelentős mértékben különbözik a természetben előforduló Bt toxintól (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a géntechnológiával módosított Bt növények minden sejtje – többek között az emberek és az állatok által fogyasztott részei is – egész élete során rovarirtó toxint termel; mivel a takarmányozási kísérletek azt mutatják, hogy géntechnológiával módosított Bt növények toxikus hatással rendelkezhetnek (6); mivel kimutatták, hogy a géntechnológiával módosított növényekben megtalálható Bt toxin jelentős mértékben különbözik a természetben előforduló Bt toxintól (7);

| F. | mivel folyamatban van az 1507-es kukorica Unióban való termesztésének engedélyezése; mivel a Parlament ellenezte az engedély megadását, mivel aggodalmai merültek fel többek között a lepkék rendjébe tartozó célzott kártevők Cry1F fehérjével szembeni ellenálló képességének lehetséges kifejlődése miatt, ami a kártevők elleni védekezés megváltozását eredményezheti (8); |
| --- | --- |

F.

mivel folyamatban van az 1507-es kukorica Unióban való termesztésének engedélyezése; mivel a Parlament ellenezte az engedély megadását, mivel aggodalmai merültek fel többek között a lepkék rendjébe tartozó célzott kártevők Cry1F fehérjével szembeni ellenálló képességének lehetséges kifejlődése miatt, ami a kártevők elleni védekezés megváltozását eredményezheti (8);

| G. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek az EFSA eredeti engedéllyel kapcsolatos kockázatértékelése kapcsán; mivel a legkritikusabb megjegyzések azzal kapcsolatosak, hogy a dokumentáció nem elégséges a kockázatértékelés elvégzéséhez, hogy a nyomonkövetési terv nincs összhangban a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletével, és hogy a kérelmező által benyújtott adatok és kockázatértékelések nem megfelelőek (9); |
| --- | --- |

G.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek az EFSA eredeti engedéllyel kapcsolatos kockázatértékelése kapcsán; mivel a legkritikusabb megjegyzések azzal kapcsolatosak, hogy a dokumentáció nem elégséges a kockázatértékelés elvégzéséhez, hogy a nyomonkövetési terv nincs összhangban a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletével, és hogy a kérelmező által benyújtott adatok és kockázatértékelések nem megfelelőek (9);

| H. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek az EFSA engedély megújításával kapcsolatos kockázatértékelése kapcsán (10); mivel a legkritikusabb megjegyzések azon észrevételekkel kapcsolatosak, amelyek szerint a javasolt felügyeleti terv nem alkalmas a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica forgalmazást követő környezetvédelmi nyomon követésével kapcsolatos kérdések kezelésére és nem tekinthető kellően kidolgozottnak a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica esetleges környezeti kitettségének nyomon követéséhez, hogy a bejelentő által végzett nyomon követés során nem keletkeztek megbízható adatok a kockázatértékelésben foglaltak megerősítésére, hogy az emberek és az állatok egészségére gyakorolt hatás nem elhanyagolható, és hogy a bejelentő nem dokumentálta megfelelően a Pat fehérje biztonságos korábbi felhasználását, amint azt az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet megköveteli; |
| --- | --- |

H.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek az EFSA engedély megújításával kapcsolatos kockázatértékelése kapcsán (10); mivel a legkritikusabb megjegyzések azon észrevételekkel kapcsolatosak, amelyek szerint a javasolt felügyeleti terv nem alkalmas a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica forgalmazást követő környezetvédelmi nyomon követésével kapcsolatos kérdések kezelésére és nem tekinthető kellően kidolgozottnak a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica esetleges környezeti kitettségének nyomon követéséhez, hogy a bejelentő által végzett nyomon követés során nem keletkeztek megbízható adatok a kockázatértékelésben foglaltak megerősítésére, hogy az emberek és az állatok egészségére gyakorolt hatás nem elhanyagolható, és hogy a bejelentő nem dokumentálta megfelelően a Pat fehérje biztonságos korábbi felhasználását, amint azt az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet megköveteli;

| I. | mivel nem követték nyomon a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica takarmányokban való használata miatt a környezetbe kerülő Cry fehérjéket, miközben azok a talajban hónapokig folytatják rovarirtó tevékenységüket, ugyanúgy mint a Cry1Ab-toxin (11); |
| --- | --- |

I.

mivel nem követték nyomon a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica takarmányokban való használata miatt a környezetbe kerülő Cry fehérjéket, miközben azok a talajban hónapokig folytatják rovarirtó tevékenységüket, ugyanúgy mint a Cry1Ab-toxin (11);

| J. | mivel a glufoszinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufoszinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár; |
| --- | --- |

J.

mivel a glufoszinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufoszinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár;

| K. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (12); |
| --- | --- |

K.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (12);

| L. | mivel a glufoszináttal való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica biztonságosan felhasználható-e élelmiszerekben és takarmányokban; |
| --- | --- |

L.

mivel a glufoszináttal való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy a géntechnológiával módosított 1507-es kukorica biztonságosan felhasználható-e élelmiszerekben és takarmányokban;

| M. | mivel az 1507-es kukorica termesztése engedélyezett a következő országokban: Argentína, Brazília, Kanada, Kolumbia, Honduras, Japán, Panama, Paraguay, Fülöp-szigetek, Dél-Afrika, USA és Uruguay; mivel egy közelmúltban publikált tanulmány megállapítja, hogy a Cry fehérjékkel szemben ellenállóvá váló célzott rovarok „jelentős veszélyt jelentenek a Bt-technológia fenntarthatóságára nézve” (13); mivel a glufoszináttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1507-es kukorica termesztése engedélyezett a következő országokban: Argentína, Brazília, Kanada, Kolumbia, Honduras, Japán, Panama, Paraguay, Fülöp-szigetek, Dél-Afrika, USA és Uruguay; mivel egy közelmúltban publikált tanulmány megállapítja, hogy a Cry fehérjékkel szemben ellenállóvá váló célzott rovarok „jelentős veszélyt jelentenek a Bt-technológia fenntarthatóságára nézve” (13); mivel a glufoszináttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg;

| N. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 12 tagállam szavazott ellene, 12, az uniós lakosságnak csak 38,75 %-át képviselő tagállam szavazott mellette, 4 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 12 tagállam szavazott ellene, 12, az uniós lakosságnak csak 38,75 %-át képviselő tagállam szavazott mellette, 4 pedig tartózkodott;

| O. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatása nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (14); |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatása nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (14);

| P. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (15), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (15), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| Q. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| R. | mivel a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló javaslata nem elegendő a demokrácia hiányának orvoslására a GMO-k engedélyezési folyamatának keretében; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló javaslata nem elegendő a demokrácia hiányának orvoslására a GMO-k engedélyezési folyamatának keretében;

| S. | mivel a demokratikus legitimitás végső esetben csak akkor biztosítható, ha a Bizottság visszavonja javaslatát, amennyiben az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; mivel ez az eljárás már létezik néhány más állandó bizottság esetében; |
| --- | --- |

S.

mivel a demokratikus legitimitás végső esetben csak akkor biztosítható, ha a Bizottság visszavonja javaslatát, amennyiben az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; mivel ez az eljárás már létezik néhány más állandó bizottság esetében;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az illetékes jogalkotókat, hogy sürgősen gyorsítsák fel a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos munkát, és biztosítsák többek között, hogy a Bizottság visszavonja a javaslatot abban az esetben, ha az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem ad ki véleményt a GMO-k termesztésének vagy élelmiszer- vagy takarmánycélú felhasználásának jóváhagyása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növényt a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az egészségre gyakorolt kockázatok értékelésére, a toxikológiára, valamint a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre irányuló olyan stratégiákat, amelyek a teljes élelmiszer- és takarmányláncot célozzák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és azok maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer- és takarmánycélú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659

(5)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378).

(6)  Lásd például El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG). J Am Sci. 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Szekacs A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control. In: Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, eds. Advanced Technologies for Managing Insect Pests. Dordrecht, Netherlands: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387),

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08

(10)  F. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(11)  F. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342, 7. o.

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view

(14)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(15)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(16)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

A géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójabab

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D052752), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D052752),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. július 14-én elfogadott és 2016. augusztus 18-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. július 14-én elfogadott és 2016. augusztus 18-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2007. szeptember 20-án a Pioneer Overseas Corporatio az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2007. szeptember 20-án a Pioneer Overseas Corporatio az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. július 14-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2016. augusztus 18-án tettek közzé; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. július 14-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2016. augusztus 18-án tettek közzé;

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel az egyik szülői növényt, a 305423 szójababot genetikailag módosították azzal a céllal, hogy megváltoztassák a növények olajösszetételét, és hogy ellenállóvá tegyék azokat az acetolaktát-szintáz (ALS) inhibitor gyomirtó szerekkel szemben, amelyek közé tartoznak az imidazolin, a szulfonilurea, a triazolopirimidin, a pirimidinyl(thio)-benzoát és a szulfonil-amino-karboniltriazolinon vegyi családokba tartozó gyomirtó szerek; mivel a másik szülői növény, a 40-3-2 szójabab EPSPS gént tartalmaz, amely ellenállóvá teszi a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben; mivel ezeket a géntechnológiával módosított szójababokat úgy kombinálták, hogy azok úgynevezett többszörös genetikai esemény révén ellenállást biztosítsanak két gyomirtó szerrel szemben, és olajösszetételük megváltozzon; |
| --- | --- |

D.

mivel az egyik szülői növényt, a 305423 szójababot genetikailag módosították azzal a céllal, hogy megváltoztassák a növények olajösszetételét, és hogy ellenállóvá tegyék azokat az acetolaktát-szintáz (ALS) inhibitor gyomirtó szerekkel szemben, amelyek közé tartoznak az imidazolin, a szulfonilurea, a triazolopirimidin, a pirimidinyl(thio)-benzoát és a szulfonil-amino-karboniltriazolinon vegyi családokba tartozó gyomirtó szerek; mivel a másik szülői növény, a 40-3-2 szójabab EPSPS gént tartalmaz, amely ellenállóvá teszi a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben; mivel ezeket a géntechnológiával módosított szójababokat úgy kombinálták, hogy azok úgynevezett többszörös genetikai esemény révén ellenállást biztosítsanak két gyomirtó szerrel szemben, és olajösszetételük megváltozzon;

| E. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt tettek (5); mivel a legkritikusabb észrevételek arra vonatkoznak, hogy az emberi vagy állati táplálkozás szempontjából nem lehet kedvező véleményt adni az olyan szójababfajtákból előállított termékek biztonságossági profilját illetően, amelyek a 305423 és a 40-3-2 transzformációt eredményezik, nem lehet megállapítani e többszörös genetikai eseményt kiváltó szójabab allergén hatását, nincs „kellő mennyiségű adat és összehasonlítási alap a szülői vonalak közötti potenciális kölcsönhatások felmérésére és a többszörös genetikai események nem szándékolt kimenetelének a szülői vonalhoz képesti azonosítására”, valamint „a 305423 × 40-3-2 szójabab kockázatértékelését a benyújtott adatok alapján nem lehet lezártnak tekinteni”; |
| --- | --- |

E.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt tettek (5); mivel a legkritikusabb észrevételek arra vonatkoznak, hogy az emberi vagy állati táplálkozás szempontjából nem lehet kedvező véleményt adni az olyan szójababfajtákból előállított termékek biztonságossági profilját illetően, amelyek a 305423 és a 40-3-2 transzformációt eredményezik, nem lehet megállapítani e többszörös genetikai eseményt kiváltó szójabab allergén hatását, nincs „kellő mennyiségű adat és összehasonlítási alap a szülői vonalak közötti potenciális kölcsönhatások felmérésére és a többszörös genetikai események nem szándékolt kimenetelének a szülői vonalhoz képesti azonosítására”, valamint „a 305423 × 40-3-2 szójabab kockázatértékelését a benyújtott adatok alapján nem lehet lezártnak tekinteni”;

| F. | mivel a kérelmező 90 napos takarmányozási toxikológiai vizsgálatot nyújtott be, amelyet az EFSA elégtelen minősége miatt elutasított; mivel ennek eredményeként a kockázatértékelés nem tartalmaz ilyen tanulmányt, ami miatt számos tagállam illetékes hatósága kifogásának adott hangot; mivel ez az adathiány elfogadhatatlan, különös tekintettel arra, hogy az EFSA 2006. évi iránymutatása előírja ilyen tanulmány meglétét (6); |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelmező 90 napos takarmányozási toxikológiai vizsgálatot nyújtott be, amelyet az EFSA elégtelen minősége miatt elutasított; mivel ennek eredményeként a kockázatértékelés nem tartalmaz ilyen tanulmányt, ami miatt számos tagállam illetékes hatósága kifogásának adott hangot; mivel ez az adathiány elfogadhatatlan, különös tekintettel arra, hogy az EFSA 2006. évi iránymutatása előírja ilyen tanulmány meglétét (6);

| G. | mivel a többszörös adathiány miatt (többek között nincs értékelés a szóban forgó genetikai módosításból eredő nem kívánt hatásokról, a toxikus hatásokról, valamint a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradványanyagairól) egy független tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a kockázatértékelés nem tekinthető lezártnak, ezért a kérelmet el kell utasítani (7); |
| --- | --- |

G.

mivel a többszörös adathiány miatt (többek között nincs értékelés a szóban forgó genetikai módosításból eredő nem kívánt hatásokról, a toxikus hatásokról, valamint a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradványanyagairól) egy független tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a kockázatértékelés nem tekinthető lezártnak, ezért a kérelmet el kell utasítani (7);

| H. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (8); |
| --- | --- |

H.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (8);

| I. | mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatosan; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem rákkeltő, az Európai Vegyianyag-ügynökség pedig 2017 márciusában megállapította, hogy nincs szükség az anyag osztályozására; mivel a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége ezzel ellenkezőleg az emberre valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette a glifozátot; |
| --- | --- |

I.

mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatosan; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem rákkeltő, az Európai Vegyianyag-ügynökség pedig 2017 márciusában megállapította, hogy nincs szükség az anyag osztályozására; mivel a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége ezzel ellenkezőleg az emberre valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette a glifozátot;

| J. | mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó tudományos testülete szerint az eddig rendelkezésre bocsátott adatok alapján nem vonhatók le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (9); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (10); mivel számos tanulmány rámutat arra, hogy a glifozátkészítmények endokrin károsító anyagként viselkedhetnek (11); |
| --- | --- |

J.

mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó tudományos testülete szerint az eddig rendelkezésre bocsátott adatok alapján nem vonhatók le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (9); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (10); mivel számos tanulmány rámutat arra, hogy a glifozátkészítmények endokrin károsító anyagként viselkedhetnek (11);

| K. | mivel az importált, géntechnológiával módosított szójababot széles körben használják takarmányként az Unióban; mivel egy lektorált tudományos tanulmány szerint összefüggés lehet a vemhes kocák takarmányában található glifozát és a kocák malacainál tapasztalt súlyos veleszületett rendellenességek növekvő előfordulása között (12); |
| --- | --- |

K.

mivel az importált, géntechnológiával módosított szójababot széles körben használják takarmányként az Unióban; mivel egy lektorált tudományos tanulmány szerint összefüggés lehet a vemhes kocák takarmányában található glifozát és a kocák malacainál tapasztalt súlyos veleszületett rendellenességek növekvő előfordulása között (12);

| L. | mivel a géntechnológiával módosított szójababok ALS inhibitorokkal – mint kiegészítő gyomirtó szerrel – való permetezéséből származó maradványanyagokra vonatkozóan nem áll rendelkezésre átfogó kockázatértékelés; mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó tudományos testülete ezzel szemben a tifenszulfuronnal kapcsolatban, amely egyike az ALS inhibitorként viselkedő hatóanyagoknak, jelentős adathiányt állapított meg (13); |
| --- | --- |

L.

mivel a géntechnológiával módosított szójababok ALS inhibitorokkal – mint kiegészítő gyomirtó szerrel – való permetezéséből származó maradványanyagokra vonatkozóan nem áll rendelkezésre átfogó kockázatértékelés; mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó tudományos testülete ezzel szemben a tifenszulfuronnal kapcsolatban, amely egyike az ALS inhibitorként viselkedő hatóanyagoknak, jelentős adathiányt állapított meg (13);

| M. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy a glifozát és ALS inhibitor gyomirtó szerrel permetezett, géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójabab biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban; |
| --- | --- |

M.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy a glifozát és ALS inhibitor gyomirtó szerrel permetezett, géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 szójabab biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban;

| N. | mivel a 305423 × 40-3-2 szójabab Unióba történő behozatalának engedélyezése kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése a harmadik országokban fokozódik, és ezzel párhuzamosan a kiegészítő gyomirtó szerek használata is növekszik; |
| --- | --- |

N.

mivel a 305423 × 40-3-2 szójabab Unióba történő behozatalának engedélyezése kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése a harmadik országokban fokozódik, és ezzel párhuzamosan a kiegészítő gyomirtó szerek használata is növekszik;

| O. | mivel a 305423 × 40-3-2 szójababot Argentínában, Kanadában és Japánban termesztik; mivel a glifozát alkalmazásának argentínai egészségpusztító hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; |
| --- | --- |

O.

mivel a 305423 × 40-3-2 szójababot Argentínában, Kanadában és Japánban termesztik; mivel a glifozát alkalmazásának argentínai egészségpusztító hatása bőséges dokumentációval rendelkezik;

| P. | mivel az Unió elkötelezte magát az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél) (14); mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén, annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát; |
| --- | --- |

P.

mivel az Unió elkötelezte magát az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél) (14); mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén, annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát;

| Q. | mivel a – több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló – géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; mivel tudományos publikációkban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint húsz különböző változatát dokumentálták (15); |
| --- | --- |

Q.

mivel a – több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló – géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; mivel tudományos publikációkban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint húsz különböző változatát dokumentálták (15);

| R. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,43 %-át képviselő 10 tagállam szavazott mellette, míg 14 tagállam ellene, 4 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

R.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,43 %-át képviselő 10 tagállam szavazott mellette, míg 14 tagállam ellene, 4 pedig tartózkodott;

| S. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatása nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (16); |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatása nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (16);

| T. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (17), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza azt, és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

T.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (17), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza azt, és nyújtson be új javaslatot;

| U. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

U.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| V. | mivel a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló javaslata nem elegendő ahhoz, hogy orvosolja a GMO-k engedélyezési eljárását jellemző demokratikus deficitet; |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló javaslata nem elegendő ahhoz, hogy orvosolja a GMO-k engedélyezési eljárását jellemző demokratikus deficitet;

| W. | mivel a demokratikus legitimitást csak akkor lehet biztosítani, ha legalább az kikötésre kerül, hogy a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményének hiányában visszavonja javaslatát; mivel ez az eljárás egyes más állandó bizottságokban már bevett gyakorlat; |
| --- | --- |

W.

mivel a demokratikus legitimitást csak akkor lehet biztosítani, ha legalább az kikötésre kerül, hogy a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményének hiányában visszavonja javaslatát; mivel ez az eljárás egyes más állandó bizottságokban már bevett gyakorlat;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezet nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a jogalkotókat, hogy a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos munkát sürgősen lendítsék előre, valamint biztosítsák azt, hogy – többek között – amennyiben a termesztési célból, illetve élelmiszerként vagy takarmányként használt géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével kapcsolatban az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság vonja vissza a javaslatot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növényt a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak sajátos kumulatív hatásainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy írja elő a többszörös genetikai eseményekkel, például a 305423 × 40-3-2 szójababbal kapcsolatos egészségügyi kockázatok sokkal mélyrehatóbb vizsgálatát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az egészségre gyakorolt kockázatok értékelésére, a toxikológiára, valamint a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre irányuló olyan stratégiákat, amelyek a teljes élelmiszer- és takarmányláncot célozzák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer- és takarmánycélú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378).

(5)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-175

(6)  Ugyanott.

(7)  . https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean%20305 423%20x%2040-3-2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion of the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate. (A glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés) EFSA Journal 2015,13 (11):4302. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  A tifenszulfuron-metil lehetséges, endokrin rendszert károsító hatását nem lehetett véglegesen tisztázni, és aggodalomra okot adó területként került megjelölésre. Conclusion on the peer review of the active substance thifensulfuron-methyl. (A tifenszulfuron-metil hatóanyagra vonatkozó szakértői értékelés következtetése.) EFSA Journal 13 (7):4201 (2. o.) http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4201/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  . https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(17)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(18)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

A géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepce

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D052753), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D052753),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. március 1-jén elfogadott és 2017. április 10-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. március 1-jén elfogadott és 2017. április 10-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. december 3-án a Monsanto Europe S.A. és a Bayer CropScience N.V. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló, bármely más olajrepcéhez hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; mivel a kérelem az említett felhasználások tekintetében kiterjed a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcét alkotó egyszeres génmódosítási események valamennyi alkombinációjára; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. december 3-án a Monsanto Europe S.A. és a Bayer CropScience N.V. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló, bármely más olajrepcéhez hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; mivel a kérelem az említett felhasználások tekintetében kiterjed a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcét alkotó egyszeres génmódosítási események valamennyi alkombinációjára;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. március 1-jén az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. április 10-én tettek közzé; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. március 1-jén az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. április 10-én tettek közzé;

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és megköveteli, hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe vegye az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a szóban forgó ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel a háromszoros genetikai eseménnyel alkotott olajrepcét három egyszeres génmódosítási esemény hagyományos keresztezéses kombinációjával hozták létre: MON 88302, amely a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szembeni ellenállást biztosító 5-enolpiruvil-sikimát-3-foszfát-szintetáz (CP4 EPSPS) protein expressziója, MS8, amely a barnáz és foszfinotricin-acetiltranszferáz (PAT) proteinek expressziója, és RF3, amely a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtó szerekkel szembeni ellenállást és heterózist (hibrid növekedési erély) biztosító barsztár és PAT proteinek expressziója; |
| --- | --- |

D.

mivel a háromszoros genetikai eseménnyel alkotott olajrepcét három egyszeres génmódosítási esemény hagyományos keresztezéses kombinációjával hozták létre: MON 88302, amely a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szembeni ellenállást biztosító 5-enolpiruvil-sikimát-3-foszfát-szintetáz (CP4 EPSPS) protein expressziója, MS8, amely a barnáz és foszfinotricin-acetiltranszferáz (PAT) proteinek expressziója, és RF3, amely a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtó szerekkel szembeni ellenállást és heterózist (hibrid növekedési erély) biztosító barsztár és PAT proteinek expressziója;

| E. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt tettek; mivel a legkritikusabb általános észrevételek magukban foglalják többek között azt a megállapítást, hogy „a rendelkezésre bocsátott adatok nem elegendőek a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcében foglalt egyszeri események közötti lehetséges kölcsönhatások EFSA útmutató által megkövetelt átfogó és alapos értékeléséhez”, „tekintettel a tanulmánysorozatra és -tervekre nem állapítható meg végleges bizonyíték a hosszú távú (különösen az élelmiszerek esetében), reprodukciós vagy fejlődési hatás vonatkozásában”, „a fenotípusos értékelésről, az összetételről és a toxikológiáról szóló információ (adatok és adatelemzések) nem elegendő”, és hogy „további vizsgálatot kell végezni a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepce biztonságosságának bizonyítására” (5); |
| --- | --- |

E.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt tettek; mivel a legkritikusabb általános észrevételek magukban foglalják többek között azt a megállapítást, hogy „a rendelkezésre bocsátott adatok nem elegendőek a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcében foglalt egyszeri események közötti lehetséges kölcsönhatások EFSA útmutató által megkövetelt átfogó és alapos értékeléséhez”, „tekintettel a tanulmánysorozatra és -tervekre nem állapítható meg végleges bizonyíték a hosszú távú (különösen az élelmiszerek esetében), reprodukciós vagy fejlődési hatás vonatkozásában”, „a fenotípusos értékelésről, az összetételről és a toxikológiáról szóló információ (adatok és adatelemzések) nem elegendő”, és hogy „további vizsgálatot kell végezni a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepce biztonságosságának bizonyítására” (5);

| F. | mivel az aggodalomra okot adó területek közé tartozik a patkányokon végzett 90 napos takarmányozási vizsgálat hiánya, a kiegészítő gyomirtó szerek importált élelmiszereken és takarmányokon lévő maradványai és ezek lehetséges egészségügyi következményei értékelésének hiánya, valamint a környezeti hatások megfigyelésére irányuló terv elégtelensége; |
| --- | --- |

F.

mivel az aggodalomra okot adó területek közé tartozik a patkányokon végzett 90 napos takarmányozási vizsgálat hiánya, a kiegészítő gyomirtó szerek importált élelmiszereken és takarmányokon lévő maradványai és ezek lehetséges egészségügyi következményei értékelésének hiánya, valamint a környezeti hatások megfigyelésére irányuló terv elégtelensége;

| G. | mivel a 90 napos szubkrónikustoxicitás-vizsgálat hiányában a francia élelmiszer-, környezet- és munkahelyi egészséggel és biztonsággal foglalkozó ügynökség elutasította a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepce forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet (6); |
| --- | --- |

G.

mivel a 90 napos szubkrónikustoxicitás-vizsgálat hiányában a francia élelmiszer-, környezet- és munkahelyi egészséggel és biztonsággal foglalkozó ügynökség elutasította a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepce forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet (6);

| H. | mivel egy független vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az EFSA véleményét el kell utasítani a jelentős hibák és alapvető hiányosságok miatt, tehát a MON 88302 × MS8 × RF3 többszörös genetikai eseménnyel kialakított életképes magok Unióba irányuló behozatalát nem szabad engedélyezni (7). |
| --- | --- |

H.

mivel egy független vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az EFSA véleményét el kell utasítani a jelentős hibák és alapvető hiányosságok miatt, tehát a MON 88302 × MS8 × RF3 többszörös genetikai eseménnyel kialakított életképes magok Unióba irányuló behozatalát nem szabad engedélyezni (7).

| I. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (8); |
| --- | --- |

I.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerek alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben mindig lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (8);

| J. | mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatosan; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem rákkeltő, az Európai Vegyianyag-ügynökség pedig 2017 márciusában megállapította, hogy nincs szükség az anyag osztályozására; mivel a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége ezzel ellenkezőleg az emberre valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette a glifozátot; |
| --- | --- |

J.

mivel a glifozát jelenlegi engedélye legkésőbb 2017. december 31-én lejár; mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatosan; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát valószínűleg nem rákkeltő, az Európai Vegyianyag-ügynökség pedig 2017 márciusában megállapította, hogy nincs szükség az anyag osztályozására; mivel a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége ezzel ellenkezőleg az emberre valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette a glifozátot;

| K. | mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó tudományos testülete szerint az eddig rendelkezésre bocsátott adatok alapján nem vonhatóak le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (9); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (10); mivel számos tanulmány rámutat arra, hogy a glifozátkészítmények endokrin károsító anyagként viselkedhetnek (11); |
| --- | --- |

K.

mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó tudományos testülete szerint az eddig rendelkezésre bocsátott adatok alapján nem vonhatóak le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (9); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (10); mivel számos tanulmány rámutat arra, hogy a glifozátkészítmények endokrin károsító anyagként viselkedhetnek (11);

| L. | mivel az importált, géntechnológiával módosított (GM) olajrepcét széles körben használják takarmányként az Unióban; mivel egy szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány szerint összefüggés lehet a vemhes kocák takarmányában található glifozát és a kocák malacainál tapasztalt súlyos veleszületett rendellenességek növekvő előfordulása között (12); |
| --- | --- |

L.

mivel az importált, géntechnológiával módosított (GM) olajrepcét széles körben használják takarmányként az Unióban; mivel egy szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány szerint összefüggés lehet a vemhes kocák takarmányában található glifozát és a kocák malacainál tapasztalt súlyos veleszületett rendellenességek növekvő előfordulása között (12);

| M. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) úgynevezett kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (14); |
| --- | --- |

M.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) úgynevezett kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (14);

| N. | mivel az egyik tagállam illetékes hatósága rámutatott, hogy az ilyen, glufozináttal szemben ellenálló GM-olajrepce behozatalának engedélyezése nem következetes, tekintettel arra, hogy a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedélyt valószínűleg nem fogják megújítani annak reproduktív toxicitása miatt (15); |
| --- | --- |

N.

mivel az egyik tagállam illetékes hatósága rámutatott, hogy az ilyen, glufozináttal szemben ellenálló GM-olajrepce behozatalának engedélyezése nem következetes, tekintettel arra, hogy a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó engedélyt valószínűleg nem fogják megújítani annak reproduktív toxicitása miatt (15);

| O. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy az ilyen, glifozáttal és glufozináttal permetezett, géntechnológiával módosított olajrepce biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban; |
| --- | --- |

O.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerrel való permetezésből származó maradványanyagok értékelésére nem került sor; mivel ezért nem lehet megállapítani, hogy az ilyen, glifozáttal és glufozináttal permetezett, géntechnológiával módosított olajrepce biztonságosan felhasználható élelmiszerekben és takarmányokban;

| P. | mivel ráadásul számos tagállam illetékes hatóságai fejezték ki aggodalmukat azzal kapcsolatban, hogy az ilyen GM-olajrepce esetleg vad növénypopulációként honosodhat meg az Unióban, különösen az import szállítási útvonalak mentén, és rámutattak e tekintetben a felügyeleti terv elégtelenségére; |
| --- | --- |

P.

mivel ráadásul számos tagállam illetékes hatóságai fejezték ki aggodalmukat azzal kapcsolatban, hogy az ilyen GM-olajrepce esetleg vad növénypopulációként honosodhat meg az Unióban, különösen az import szállítási útvonalak mentén, és rámutattak e tekintetben a felügyeleti terv elégtelenségére;

| Q. | mivel az egyik tagállam azt az észrevételt tette, hogy „a glifozátot gyakran használják gyomirtásra a vasutak és közutak mentén az Unióban. A MON88302 × Ms8 × Rf3 glifozáttal szembeni nagyfokú ellenálló képessége ilyen körülmények között szelektív előnyt eredményezhet. E szelektív előnynek a fennmaradásra és az agresszív terjedésre gyakorolt hatásait figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy milyen valószínűséggel jöhetnek létre a változatból állandó populációk Európában, tekintettel különösen az olajrepce magbankban való túlélési képességére”; |
| --- | --- |

Q.

mivel az egyik tagállam azt az észrevételt tette, hogy „a glifozátot gyakran használják gyomirtásra a vasutak és közutak mentén az Unióban. A MON88302 × Ms8 × Rf3 glifozáttal szembeni nagyfokú ellenálló képessége ilyen körülmények között szelektív előnyt eredményezhet. E szelektív előnynek a fennmaradásra és az agresszív terjedésre gyakorolt hatásait figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy milyen valószínűséggel jöhetnek létre a változatból állandó populációk Európában, tekintettel különösen az olajrepce magbankban való túlélési képességére”;

| R. | mivel egy 2011-es osztrák tanulmány szerint „több nemzetközi tanulmányban figyelték meg magok elszóródását a szállítási tevékenységek során, ami jelentősen hozzájárult a vad olajrepce-populációk megtelepedéséhez az út menti élőhelyeken”, illetve „jól ismert probléma, hogy a vad olajrepce-populációk mindenütt jelen vannak azokban az országokban, ahol olajrepcét termesztenek, illetve ahol az olajrepcemagvakat csupán importálják, majd később olajfeldolgozó üzemekbe szállítják”, valamint „a különböző típusú, gyomirtó szereknek ellenálló olajrepce-változatok többszörösen ellenálló vad populációkat eredményezhetnek (»génhalmozódás«), ami az út menti élőhelyeken gyomirtószer-kezelési problémákat idézhet elő vagy súlyosbíthatja azokat” (16); |
| --- | --- |

R.

mivel egy 2011-es osztrák tanulmány szerint „több nemzetközi tanulmányban figyelték meg magok elszóródását a szállítási tevékenységek során, ami jelentősen hozzájárult a vad olajrepce-populációk megtelepedéséhez az út menti élőhelyeken”, illetve „jól ismert probléma, hogy a vad olajrepce-populációk mindenütt jelen vannak azokban az országokban, ahol olajrepcét termesztenek, illetve ahol az olajrepcemagvakat csupán importálják, majd később olajfeldolgozó üzemekbe szállítják”, valamint „a különböző típusú, gyomirtó szereknek ellenálló olajrepce-változatok többszörösen ellenálló vad populációkat eredményezhetnek (»génhalmozódás«), ami az út menti élőhelyeken gyomirtószer-kezelési problémákat idézhet elő vagy súlyosbíthatja azokat” (16);

| S. | mivel a több szelektív gyomirtó szernek ellenálló GM-növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztenek GM-növényeket, a gyomnövények gyorsan ellenállóvá válnak a glifozáttal szemben; mivel tudományos publikációkban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint húsz különböző változatát dokumentálták (17); mivel a glufozináttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg; |
| --- | --- |

S.

mivel a több szelektív gyomirtó szernek ellenálló GM-növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztenek GM-növényeket, a gyomnövények gyorsan ellenállóvá válnak a glifozáttal szemben; mivel tudományos publikációkban a glifozáttal szemben ellenálló gyomnövények több mint húsz különböző változatát dokumentálták (17); mivel a glufozináttal szemben ellenálló gyomnövényeket 2009 óta figyelnek meg;

| T. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 14 tagállam a végrehajtási jogi aktus tervezete ellen szavazott, és csak az uniós lakosság 36,48 %-át képviselő kilenc tagállam szavazott mellette, öt tagállam pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

T.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. szeptember 14-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 14 tagállam a végrehajtási jogi aktus tervezete ellen szavazott, és csak az uniós lakosság 36,48 %-át képviselő kilenc tagállam szavazott mellette, öt tagállam pedig tartózkodott;

| U. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatása nélkül fogadott el engedélyezési határozatokat, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (18); |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatása nélkül fogadott el engedélyezési határozatokat, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker is kijelentette, hogy az nem demokratikus (18);

| V. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (19), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza azt, és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

V.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (19), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza azt, és nyújtson be új javaslatot;

| W. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

W.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| X. | mivel a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló javaslata nem elegendő ahhoz, hogy orvosolja a GMO-k engedélyezési eljárását jellemző demokratikus deficitet; |
| --- | --- |

X.

mivel a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló javaslata nem elegendő ahhoz, hogy orvosolja a GMO-k engedélyezési eljárását jellemző demokratikus deficitet;

| Y. | mivel a demokratikus legitimitást csak akkor lehet biztosítani, ha legalább az kikötésre kerül, hogy a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményének hiányában visszavonja javaslatát; mivel ez az eljárás egyes más állandó bizottságokban már bevett gyakorlat; |
| --- | --- |

Y.

mivel a demokratikus legitimitást csak akkor lehet biztosítani, ha legalább az kikötésre kerül, hogy a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményének hiányában visszavonja javaslatát; mivel ez az eljárás egyes más állandó bizottságokban már bevett gyakorlat;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az illetékes jogalkotókat, hogy sürgősen gyorsítsák fel a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos munkát, és biztosítsák többek között, hogy a Bizottság visszavonja a javaslatot abban az esetben, ha az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem ad ki véleményt a GMO-k termesztésének vagy akár élelmiszer, akár takarmány célú felhasználásának jóváhagyása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen olyan, gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényt, amelyet több gyomirtó szerrel szemben is ellenállóvá tettek, mint a MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepce esetében, a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak sajátos kumulatív hatásainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy írja elő a többszörös genetikai eseményekkel, például a MON 88302 × Ms8 × Rf3 olajrepcével kapcsolatos egészségügyi kockázatok sokkal mélyrehatóbb vizsgálatát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az egészségre gyakorolt kockázatok értékelésére, a toxikológiára, valamint a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre irányuló olyan stratégiákat, amelyek a teljes élelmiszer- és takarmányláncot célozzák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer- és takarmánycélú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0388),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378).

(5)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Lásd ugyanott.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment%20MON80332%20x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion of the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate. (A glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés) EFSA Journal 2015,13 (11):4302. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(14)  HL L 67., 2015.3.12., 6. o.

(15)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, 4. o.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(19)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(20)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Vitaanyag az EU pénzügyeinek jövőjéről

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása Az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről (a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően) szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről (a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően) szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság Európa pénzügyi jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyagára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európa pénzügyi jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyagára,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. július 4-i közleményére az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. július 4-i közleményére az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról,

| — | tekintettel az euroövezet költségvetési kapacitásáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euroövezet költségvetési kapacitásáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | meggyőződése, hogy az Európai Unió jövőbeni finanszírozásáról folytatott vitára nem kerülhet sor az előző többéves pénzügyi keretek, és különösen a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tanulságainak figyelembevétele nélkül; rámutat a jelenlegi többéves pénzügyi keret súlyos hiányosságaira, mivel az Unió csakis annak végletes kimerítése árán volt képes a számos súlyos válság és új kihívás kezelésére, valamint új politikai prioritásainak finanszírozására; hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy a jelenlegi alultervezett többéves pénzügyi keret nem tudta fedezni az Unió tényleges szükségleteit és politikai célkitűzéseinek finanszírozását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a Bizottság Európa pénzügyi jövőjéről szóló vitaanyagának közzétételét; megállapítja, hogy abban a Bizottság az Európai Unió jövőbeni modelljére vonatkozó, az Európa jövőjéről szóló 2017 márciusi fehér könyvben szereplő öt forgatókönyv költségvetési vonatkozásait veszi alapul, egyúttal kitér az uniós költségvetés számos alapvető jellemzőjére és alapelvére; egyetért a javasolt módszertannal és pozitívan értékeli a Bizottság azon állítását, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keretet Európa prioritásaira vonatkozó egyértelmű elképzelésnek kell alátámasztania; bízik abban, hogy a fehér könyv egyértelmű struktúrával szolgál az eszmecsere számára, és megnyitja az uniós költségvetés orientációjára, céljára és szintjére vonatkozó, égetően szükséges politikai vitát, tekintettel az Unió alapvető célkitűzéseire és jövőbeni kihívásaira; felhívja a tagállamokat, hogy folytassanak konzultációt a polgárokkal, és vállaljanak aktív és konstruktív szerepet azáltal, hogy megfogalmazzák az uniós költségvetés jövőjére vonatkozó elképzelésüket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja azonban, hogy az öt ismertetett forgatókönyv közül négy („Megy minden tovább”, „Kevesebbet együtt”, „Aki többet akar, többet tesz” és a „Gyökeres átalakulás”) az Unió ambícióinak tényleges csökkenését jelzi, és az uniós projekt a Szerződésekben foglalt sarokköveinek számító két, régóta fennálló uniós szakpolitika, a közös agrárpolitika és a kohéziós politika csökkentését irányozza elő; hangsúlyozza régóta fennálló álláspontját, miszerint a később kialakított szakpolitikai prioritásokhoz új pénzügyi eszközöket kell rendelni, és azokat nem a meglévő uniós politikák kárára kell finanszírozni; úgy véli, hogy az ötödik forgatókönyv („Sokkal többet együtt”) pozitív és konstruktív kiindulópont az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről, következésképp az Európai Unió jövőbeni modelljéről folyó jelenlegi párbeszédhez; ösztönzi a Bizottságot egy olyan forgatókönyv kidolgozására, amely figyelembe veszi a Parlament ajánlásait a jelenlegi és jövőbeni kihívások kezelése, valamint az új prioritások megállapítása során; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 311. cikke szerint az Uniónak gondoskodnia kell a céljai eléréséhez szükséges eszközök előteremtéséről; úgy véli, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret hiányosságai, az új prioritások nagyságrendje és az Egyesült Királyság kilépésének hatása mind ugyanarra enged következtetni: meg kell haladni a kiadásoknak az Unió bruttó nemzeti jövedelme (GNI) 1 %-ában megállapított felső határát, ezért jelentősen növelni kell az Unió költségvetését az előttünk álló kihívások kezelése érdekében; ebben az összefüggésben ellenzi az uniós költségvetés volumenének bármilyen nominális csökkentését a következő többéves pénzügyi keret során, és ezért úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keret nem lehet kevesebb az Unió GNI-je 1,23 %-ánál; tanácsolja, hogy a tagállamok folytassanak párbeszédet erről a kérdésről; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy az uniós költségvetés főleg a GNI-alapú nemzeti hozzájárulásokból kerül finanszírozásra a valódi saját források helyett, ahogy azt az uniós Szerződések előírják; megerősíti elkötelezettségét az uniós saját források rendszerének mindenre kiterjedő reformja mellett, amelynek az egyszerűség, méltányosság és átláthatóság vezérlő elvei mentén kell történnie, összhangban a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásaival; hangsúlyozza, hogy e rendszernek magában kell foglalnia az Unió új saját forrásainak egy kiegyensúlyozott elegyét, amelynek célja az uniós politikai célkitűzések támogatása, és amelyet a méltányosabb és stabilabb uniós pénzügyek biztosítása érdekében fokozatosan kell bevezetni; kiemeli továbbá, hogy az Egyesült Királyság kilépése az Unióból lehetőséget nyújt az összes kedvezmény megszüntetésére; reményei szerint a Bizottság ambiciózus jogalkotási javaslatot nyújt majd be a fenti céllal, és rámutat, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek mind a kiadási, mind a bevételi oldala egyetlen csomagként kerül napirendre a közelgő tárgyalások során; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meggyőződése, hogy – hacsak a Tanács nem egyezik bele az uniós költségvetésbe fizetett nemzeti hozzájárulások jelentős emelésébe – az Unió új saját forrásainak bevezetése marad az egyetlen lehetőség a következő többéves pénzügyi keret kielégítő finanszírozására azon a szinten, amely megfelel az Unió jelenlegi szükségleteinek és politikai ambícióinak; ezért elvárja, hogy a Tanács ez ügyben politikai álláspontot foglaljon el, tekintettel arra, hogy többé nem járható út az Unió saját forrásai rendszerére irányuló bármely reform de facto akadályozása; ebben a tekintetben emlékeztet arra, hogy a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentését annak tagjai egyhangúlag elfogadták, beleértve a Tanács által kinevezett tagokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a jövőbeni uniós költségvetést az uniós hozzáadott érték, a teljesítmény-központúság, az elszámoltathatóság, a szilárd kereten belüli nagyobb rugalmasság és az egyszerűsített szabályok elveire alapozza, a vitaanyagban leírtak szerint; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza egy alapos elemzés fontosságát a jelenlegi uniós szakpolitikák, programok és eszközök hatékonyságáról és eredményességéről; ezzel összefüggésben várakozással tekint a kiadások jelenleg folyó felülvizsgálatának eredményei elé, és reméli, hogy azokat figyelembe veszik a 2020 utáni többéves pénzügyi keret kialakítása során; különösen hangsúlyozza, hogy egyrészt biztosítani kell a nagymértékű túljelentkezés által jellemzett uniós programok sikerességi arányát, másrészt meg kell állapítani a többi program kihasználatlanságának okát; fontosnak véli a szinergiák kialakítását az uniós költségvetés és a nemzeti költségvetések között, valamint eszközök biztosítását a nemzeti és uniós szintű kiadások szintjének és teljesítményének ellenőrzésére; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri, hogy az uniós hozzáadott érték keresése egy olyan alapvető kérdés, amelyet meg kell válaszolni, és egyetért azzal, hogy az uniós költségvetésnek többek között a Szerződés céljainak elérését és az európai közjavak nyújtását kell szolgálnia; rámutat azonban, hogy az európai hozzáadott érték több dimenzióval és számos értelmezéssel bír, és óva int attól, hogy e fogalommeghatározásra hivatkozva kérdőjelezzük meg uniós politikák és programok relevanciáját, pusztán mennyiségi vagy rövid távú gazdasági mérlegelések alapján; úgy véli, hogy egyértelműen keletkezik európai szintű hozzáadott érték, amennyiben valamely fellépés:






  — | túlmutat azon, ami nemzeti, regionális vagy helyi szinten tett lépések által elérhető (tovagyűrűző hatás), |
| --- | --- | --- |

9.

—

túlmutat azon, ami nemzeti, regionális vagy helyi szinten tett lépések által elérhető (tovagyűrűző hatás),

| — | olyan lépéseket ösztönöz nemzeti, regionális vagy helyi szinten az uniós Szerződések célkitűzéseinek elérése érdekében, amelyek máskülönben nem valósulnának meg, |
| --- | --- |

—

olyan lépéseket ösztönöz nemzeti, regionális vagy helyi szinten az uniós Szerződések célkitűzéseinek elérése érdekében, amelyek máskülönben nem valósulnának meg,

| — | olyan fellépéseket támogat, amelyek csak a források uniós szintű összevonása révén finanszírozhatóak, rendkívül magas finanszírozási követelményeik miatt; vagy |
| --- | --- |

—

olyan fellépéseket támogat, amelyek csak a források uniós szintű összevonása révén finanszírozhatóak, rendkívül magas finanszírozási követelményeik miatt; vagy

| — | hozzájárul a béke és stabilitás létrehozásához és támogatásához az Unió szomszédságában és azon túl; |
| --- | --- |

—

hozzájárul a béke és stabilitás létrehozásához és támogatásához az Unió szomszédságában és azon túl;

ösztönzi a Bizottságot az európai hozzáadott érték koncepciójának továbbfejlesztésére, figyelembe véve a területi sajátosságokat; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az e célra szolgáló megfelelő teljesítménymutatókra;

| 10. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keret struktúrájának könnyebben olvashatóvá és érthetőbbé kell tennie az uniós költségvetést az uniós polgárok számára, és lehetővé kell tennie az uniós kiadások minden területének egyértelműbb ismertetését; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy meg kell könnyíteni a tervezés folyamatosságát és az egyes fejezeteken belüli rugalmasságot is; úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret átfogó struktúrájának tükröznie kell az uniós kiadások fő pilléreire és irányultságára vonatkozó politikai vitát, beleértve a fenntartható fejlődést, a növekedést és az innovációt, a szolidaritást, a biztonságot és a védelmet; ezért meggyőződése, hogy szükséges a többéves pénzügyi keret jelenlegi fejezeteinek módosítása; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy az uniós költségvetésnek átláthatónak és demokratikusnak kell lennie; ismét hangsúlyozza határozott elkötelezettségét az uniós költségvetés egységének elképzelése iránt, és megkérdőjelezi a többéves pénzügyi kereten kívüli további eszközök létrehozásának szükségességét és hozzáadott értékét; ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy az Európai Fejlesztési Alapot, a többéves pénzügyi kereten kívüli egyéb eszközökkel együtt, be kell építeni az uniós költségvetésbe; hangsúlyozza, hogy a fenti integráció során a szóban forgó eszközök pénzügyi keretösszegeit hozzá kell adni a többéves pénzügyi keret jelenlegi összeghatáraihoz annak érdekében, hogy ne veszélyeztessék egyéb uniós szakpolitikák és programok finanszírozását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat, hogy azon további előirányzatok biztosítása érdekében, amelyekre a jelenlegi többéves pénzügyi keretben szükség van a válságok kezeléséhez vagy új politikai prioritások finanszírozásához, a költségvetési hatóság – az összes rendelkezésre álló tartalék kimerítése után – jóváhagyta a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseinek és különleges eszközeinek jelentős mértékű mozgósítását; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során számos, a többéves pénzügyi keret rugalmassági mechanizmusai előtti akadály elhárításra került a jelenlegi pénzügyi kereten belüli nagyobb rugalmasság érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek közvetlenül kell gondoskodnia a rugalmasság azon megfelelő szintjéről, amely lehetővé teszi az Unió számára az előre nem látott körülményekhez való igazodást, és fejlődő politikai prioritásainak finanszírozását; ezért úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keret rugalmasságra vonatkozó rendelkezéseinek lehetővé kellene tenni azt, hogy az összes el nem különített forrás, valamint visszavont előirányzatok bármiféle korlátozás nélkül átvitelre kerüljenek a következő pénzügyi évekre, és a költségvetési hatóság mozgósíthassa azokat bármilyen szükségesnek ítélt célra, az éves költségvetési eljárás keretében; felhív továbbá a többéves pénzügyi keret különleges eszközeinek jelentős mértékű megerősítésére, amelyeket a többéves pénzügyi keret felső határain túlmenően kell bevezetni a költségvetésbe, a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok tekintetében egyaránt, valamint egy külön válságokra képzett tartalék létrehozására, amelynek lehetővé kell tennie a források azonnali mozgósítását válsághelyzet esetén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tanácsolja a kedvezményezettek végrehajtási szabályainak tényleges és kézzelfogható egyszerűsítését, és a bürokratikus teher csökkentését; ezzel összefüggésben ösztönzi a Bizottságot, hogy azonosítsa és szüntesse meg az uniós költségvetés azon eszközei közti átfedéseket, amelyek céljai hasonlóak és hasonló típusú fellépéseket szolgálnak; úgy véli azonban, hogy ennek az egyszerűsítésnek nem szabad a támogatások pénzügyi eszközökkel történő helyettesítését eredményeznie, és nem szabad az uniós programok és politikák ágazati szétaprózódásához vezetnie, hanem ágazatközi megközelítést kell garantálnia, amelynek középpontjában a komplementaritás áll; felhív a szabályok átfogó harmonizációjára, egy egységes szabálykönyv kialakításának céljával az összes uniós eszköz számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri a pénzügyi eszközökben rejlő lehetőséget, amelyek a finanszírozás kiegészítő formái lehetnek a vissza nem térítendő és más támogatások mellett; azonban figyelmeztet arra, hogy nem megfelelőek minden fellépés és minden szakpolitikai terület esetében, mivel nem minden szakpolitika teljes mértékben piacvezérelt; felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a pénzügyi eszközök felhasználására vonatkozó szabályozást, és támogassa különböző uniós források kombinálásának lehetőségét harmonizált szabályozás szerint, szinergiákat hozva létre, valamint elkerülve a versengést a finanszírozás különböző formái között; aggodalmának ad hangot az egyetlen pénzügyi alap felvetését illetően, amely integrálná az uniós szintű pénzügyi eszközöket, valamint kölcsönöket, garanciákat és kockázatmegosztó eszközöket nyújtana a különböző szakpolitikai területeken, ahogy a vitaanyag ebben az összefüggésben kifejti, és alaposan meg fogja vizsgálni a javaslatot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megismétli azt az álláspontját, hogy a többéves pénzügyi keret időtartamát össze kell egyeztetni mind a Parlament, mind a Bizottság politikai ciklusával, és annak biztosítania kell a hosszú távú tervezést; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keret időtartamának teljes mértékben figyelembe kell vennie a hosszabb távú kiszámíthatóság szükségességét az európai strukturális és beruházási alapok megosztott irányítású programjainak végrehajtása során, amelyek nem működhetnek egy legalább hétéves kötelezettségvállalás stabilitása nélkül; ezért javasolja, hogy a következő többéves pénzügyi keretről 5+5 éves időszakra történjen megállapodás, kötelező félidős felülvizsgálattal egybekötve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy az Unió helyzetéről szóló beszédében az Európai Bizottság elnöke bejelentette, a közeljövőben javaslatot fognak benyújtani egy, az euróövezetre vonatkozó, külön költségvetési sorról; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő további és részletesebb információkat e tekintetben; emlékeztet arra, hogy a Parlament 2017. február 16-i állásfoglalása konkrét euroövezeti fiskális rendszer létrehozására hív fel, amelynek az uniós költségvetés részét kell képeznie a többéves pénzügyi keretben jelenleg megállapított összeghatárok felett és azokon kívül, valamint azt az euróövezet tagországainak és egyéb részt vevő országoknak kell finanszírozniuk egy olyan bevételi forrás révén, amelyről a részt vevő tagállamok megállapodnak és amelyet címzett bevételnek és garanciának tekintenek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elvárja, hogy a Bizottság 2018 májusáig előterjessze javaslatait mind a többéves pénzügyi keret jövőjéről, mind a saját forrásokról; kifejezi azon szándékát, hogy kellő időben ismertesse saját álláspontját minden vonatkozó szempontról, és arra számít, hogy a Parlament véleményét teljes mértékben beépítik a Bizottság következő javaslataiba; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kifejezi készségét a Bizottsággal és a Tanáccsal folytatott strukturális párbeszéd iránt, a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó végső megállapodás elérésének céljával a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt; meggyőződése, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet korai elfogadása lehetővé fogja tenni az ágazatokra vonatkozó összes jogalkotási aktus ezt követő elfogadását kellő időben ahhoz, hogy az új programok készen álljanak a következő időszak kezdetekor; hangsúlyozza a programok kései elindításának a jelenlegi többéves pénzügyi keretre gyakorolt káros következményeit; erre tekintettel sürgeti az Európai Tanácsot az EUMSZ 312. cikke (2) bekezdése áthidaló klauzulájának alkalmazására, amely lehetővé teszi a Tanácsban a minősített többségi szavazást a többéves pénzügyi keretről. |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és testületnek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

A visszaélést közérdekből bejelentők védelmére szolgáló jogszerű intézkedések

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből bejelentő személyek védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE), és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE), és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (TAXE 2) (2),

| — | tekintettel a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló 1729 (2010), számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló 1729 (2010), számú határozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a visszaélést bejelentő személyek védelmének javításáról szóló, 2060 (2015). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a visszaélést bejelentő személyek védelmének javításáról szóló, 2060 (2015). számú határozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unióban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308),

| — | tekintettel az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem fokozása érdekében hozott további intézkedésekről szóló, 2016. július 5-i bizottsági közleményre (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem fokozása érdekében hozott további intézkedésekről szóló, 2016. július 5-i bizottsági közleményre (COM(2016)0451),

| — | tekintettel a G20-ak antikorrupciós cselekvési tervére, és különösen a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó útmutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak antikorrupciós cselekvési tervére, és különösen a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó útmutatására,

| — | tekintettel az OECD 2016 márciusában készített, „Elkötelezett fellépés a visszaélést bejelentő személyek hatékony védelme mellett” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD 2016 márciusában készített, „Elkötelezett fellépés a visszaélést bejelentő személyek hatékony védelme mellett” című jelentésére,

| — | tekintettel az európai ombudsman visszaélések bejelentésével kapcsolatos OI/1/2014/PMC. számú saját kezdeményezésű vizsgálatát lezáró határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman visszaélések bejelentésével kapcsolatos OI/1/2014/PMC. számú saját kezdeményezésű vizsgálatát lezáró határozatra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, 2014. április 30-i CM/Rec(2014)7 számú ajánlására és a nemzeti keretrendszerek bevezetésével kapcsolatos, idevágó 2015. januári rövid útmutatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, 2014. április 30-i CM/Rec(2014)7 számú ajánlására és a nemzeti keretrendszerek bevezetésével kapcsolatos, idevágó 2015. januári rövid útmutatójára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a nemzeti parlamenteket a bejelentési jog elismerésére kérő, 2017. június 27-i 2171 (2017). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a nemzeti parlamenteket a bejelentési jog elismerésére kérő, 2017. június 27-i 2171 (2017). számú határozatára,

| — | tekintettel az „Ajánlás az etikus magatartás javítására a közszolgálatban” című OECD-ajánlás 4. alapelvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ajánlás az etikus magatartás javítására a közszolgálatban” című OECD-ajánlás 4. alapelvére,

| — | tekintettel a külföldi hivatalos személyek nemzetközi kereskedelmi ügyletekben történő megvesztegetése elleni küzdelemről szóló OECD-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi hivatalos személyek nemzetközi kereskedelmi ügyletekben történő megvesztegetése elleni küzdelemről szóló OECD-egyezményre,

| — | tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0295/2017),

| A. | mivel az Európai Unió elvi alapon tiszteletben tartja a demokráciát és a jogállamiságot, ennélfogva a véleménynyilvánítás szabadságát is szavatolja polgárai számára; mivel a visszaélések bejelentése az EU Alapjogi Chartájában szentesített véleménynyilvánítási szabadság és információszabadság alapvető eleme, és mivel a Chartának való megfelelést és annak alkalmazását az EU garantálja; mivel az EU előmozdítja a munkavállalók védelmét és a munkakörülmények javítását; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió elvi alapon tiszteletben tartja a demokráciát és a jogállamiságot, ennélfogva a véleménynyilvánítás szabadságát is szavatolja polgárai számára; mivel a visszaélések bejelentése az EU Alapjogi Chartájában szentesített véleménynyilvánítási szabadság és információszabadság alapvető eleme, és mivel a Chartának való megfelelést és annak alkalmazását az EU garantálja; mivel az EU előmozdítja a munkavállalók védelmét és a munkakörülmények javítását;

| B. | mivel az Európai Unió hozzájárul a korrupció elleni küzdelemben való nemzetközi együttműködés megerősítéséhez, a nemzetközi jog elveinek, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint minden egyes ország szuverenitásának maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió hozzájárul a korrupció elleni küzdelemben való nemzetközi együttműködés megerősítéséhez, a nemzetközi jog elveinek, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint minden egyes ország szuverenitásának maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Unió rendelkezik hatáskörrel a közös európai menekültügyi politika területén; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Unió rendelkezik hatáskörrel a közös európai menekültügyi politika területén;

| D. | mivel az átláthatóság biztosítása és a polgárok bevonása a huszonegyedik századi demokráciákban szükségszerű folyamat, de egyúttal kihívást is jelent; |
| --- | --- |

D.

mivel az átláthatóság biztosítása és a polgárok bevonása a huszonegyedik századi demokráciákban szükségszerű folyamat, de egyúttal kihívást is jelent;

| E. | mivel a gazdasági, adósság- és pénzügyi válság óta számos fellépésre került sor a nemzetközi adóelkerülés és adókijátszás ellen; mivel nagyobb átláthatóságra van szükség a pénzügyi szolgáltatások terén a kötelességszegésektől való elrettentés érdekében, és egyes tagállamoknak már van tapasztalatuk a pénzügyi prudenciális szabályok valós vagy esetleges megsértéseiről szóló bejelentések központi gyűjtése terén; mivel az ENSZ 2003-ban elfogadta a korrupció elleni egyezményét (6); mivel a Parlament e feltárások nyomán létrehozott két különbizottságot és egy vizsgálóbizottságot; mivel már több állásfoglalásban kérte a bejelentők védelmét (7); mivel az adóügyi információk nemzetközi cseréjének megerősítése céljából eddig elfogadott kezdeményezések hasznosnak bizonyultak, és mivel az adózással kapcsolatos számos kiszivárogtatás nyomán nagy mennyiségű fontos információ került napvilágra az elkövetett visszaélésekről, melyek egyébként nem kerültek volna nyilvánosságra; |
| --- | --- |

E.

mivel a gazdasági, adósság- és pénzügyi válság óta számos fellépésre került sor a nemzetközi adóelkerülés és adókijátszás ellen; mivel nagyobb átláthatóságra van szükség a pénzügyi szolgáltatások terén a kötelességszegésektől való elrettentés érdekében, és egyes tagállamoknak már van tapasztalatuk a pénzügyi prudenciális szabályok valós vagy esetleges megsértéseiről szóló bejelentések központi gyűjtése terén; mivel az ENSZ 2003-ban elfogadta a korrupció elleni egyezményét (6); mivel a Parlament e feltárások nyomán létrehozott két különbizottságot és egy vizsgálóbizottságot; mivel már több állásfoglalásban kérte a bejelentők védelmét (7); mivel az adóügyi információk nemzetközi cseréjének megerősítése céljából eddig elfogadott kezdeményezések hasznosnak bizonyultak, és mivel az adózással kapcsolatos számos kiszivárogtatás nyomán nagy mennyiségű fontos információ került napvilágra az elkövetett visszaélésekről, melyek egyébként nem kerültek volna nyilvánosságra;

| F. | mivel a visszaélést bejelentő személyek fontos szerepet játszanak a közérdeket és társadalmaink működését aláásó jogellenes vagy helytelen magatartás bejelentésében, és mivel ennek érdekében információkat hoznak munkaadójuk, a közhatóságok vagy közvetlenül a lakosság tudomására az ilyen, közérdeket sértő magatartásról; |
| --- | --- |

F.

mivel a visszaélést bejelentő személyek fontos szerepet játszanak a közérdeket és társadalmaink működését aláásó jogellenes vagy helytelen magatartás bejelentésében, és mivel ennek érdekében információkat hoznak munkaadójuk, a közhatóságok vagy közvetlenül a lakosság tudomására az ilyen, közérdeket sértő magatartásról;

| G. | mivel ezáltal jelentősen segítik a tagállamokat, a kulcsfontosságú intézményeket és az uniós szerveket abban, hogy megelőzzék és leküzdjék egyebek mellett a feddhetetlenség elve bárminemű megsértését és a hatáskörrel való olyan visszaéléseket, amelyek fenyegetik vagy aláássák a közegészséget, a biztonságot, a pénzügyi integritást, a gazdaságot, az emberi jogokat, a környezetvédelmet vagy a jogállamiságot, vagy növelik a munkanélküliséget, korlátozzák vagy torzítják a tisztességes versenyt, és aláássák a polgároknak a demokratikus intézményekbe és eljárásokba vetett bizalmát az uniós jog szintjén és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

G.

mivel ezáltal jelentősen segítik a tagállamokat, a kulcsfontosságú intézményeket és az uniós szerveket abban, hogy megelőzzék és leküzdjék egyebek mellett a feddhetetlenség elve bárminemű megsértését és a hatáskörrel való olyan visszaéléseket, amelyek fenyegetik vagy aláássák a közegészséget, a biztonságot, a pénzügyi integritást, a gazdaságot, az emberi jogokat, a környezetvédelmet vagy a jogállamiságot, vagy növelik a munkanélküliséget, korlátozzák vagy torzítják a tisztességes versenyt, és aláássák a polgároknak a demokratikus intézményekbe és eljárásokba vetett bizalmát az uniós jog szintjén és nemzeti szinten;

| H. | mivel a korrupció jelenleg az Európai Unió egyik súlyos problémája, mivel azt is eredményezheti, hogy a kormányok nem védik meg a lakosságot, a munkavállalókat, a jogállamiságot és a gazdaságot, valamint azt, hogy romlanak a közintézmények és a közszolgáltatások, továbbá a gazdasági növekedés és a versenyképesség különböző területeken, és elveszik a köz- és magánintézmények és ágazatok átláthatóságába és demokratikus számonkérhetőségébe vetett bizalom; mivel a korrupció becslések szerint évente 120 milliárd euróba, vagy az uniós GDP 1 %-ába kerül az Unió gazdaságának; |
| --- | --- |

H.

mivel a korrupció jelenleg az Európai Unió egyik súlyos problémája, mivel azt is eredményezheti, hogy a kormányok nem védik meg a lakosságot, a munkavállalókat, a jogállamiságot és a gazdaságot, valamint azt, hogy romlanak a közintézmények és a közszolgáltatások, továbbá a gazdasági növekedés és a versenyképesség különböző területeken, és elveszik a köz- és magánintézmények és ágazatok átláthatóságába és demokratikus számonkérhetőségébe vetett bizalom; mivel a korrupció becslések szerint évente 120 milliárd euróba, vagy az uniós GDP 1 %-ába kerül az Unió gazdaságának;

| I. | mivel a globális korrupcióellenes erőfeszítések mindeddig elsősorban a közszférában elkövetett visszaélésekre összpontosítottak, ugyanakkor a legutóbbi kiszivárogtatások ráirányították a figyelmet a pénzügyi intézmények, tanácsadók és más magánvállalatok szerepére a korrupció elősegítése terén; |
| --- | --- |

I.

mivel a globális korrupcióellenes erőfeszítések mindeddig elsősorban a közszférában elkövetett visszaélésekre összpontosítottak, ugyanakkor a legutóbbi kiszivárogtatások ráirányították a figyelmet a pénzügyi intézmények, tanácsadók és más magánvállalatok szerepére a korrupció elősegítése terén;

| J. | mivel a visszaélések bejelentésének esetei számos esetben megmutatták, hogy a visszaélések bejelentése közérdekű információkra – így az uniós magán- és állami szektorban elkövetett törvényellenes vagy helytelen magatartásra vagy más, súlyos törvénysértésekre – hívja fel a lakosság és a politikai hatóságok figyelmét; mivel e cselekmények némelyike korrekciós intézkedések tárgyát képezte; |
| --- | --- |

J.

mivel a visszaélések bejelentésének esetei számos esetben megmutatták, hogy a visszaélések bejelentése közérdekű információkra – így az uniós magán- és állami szektorban elkövetett törvényellenes vagy helytelen magatartásra vagy más, súlyos törvénysértésekre – hívja fel a lakosság és a politikai hatóságok figyelmét; mivel e cselekmények némelyike korrekciós intézkedések tárgyát képezte;

| K. | mivel a bizalmas jelleg megóvása hatékonyabb csatornák kialakulását segíti elő a csalás, a korrupció vagy egyéb jogsértések bejelentése tekintetében, és mivel az információk különleges jellege miatt a bizalmas jelleg nem megfelelő kezelése információk nem kívánt kiszivárogtatásához, valamint az uniós és a tagállami közérdek megsértéséhez vezethet; |
| --- | --- |

K.

mivel a bizalmas jelleg megóvása hatékonyabb csatornák kialakulását segíti elő a csalás, a korrupció vagy egyéb jogsértések bejelentése tekintetében, és mivel az információk különleges jellege miatt a bizalmas jelleg nem megfelelő kezelése információk nem kívánt kiszivárogtatásához, valamint az uniós és a tagállami közérdek megsértéséhez vezethet;

| L. | mivel a bizalmi vagyonkezelők tényleges tulajdonosairól készített nyilvános nyilvántartások és hasonló jogi szabályok bevezetése, valamint a befektetési eszközökre vonatkozó egyéb átláthatósági intézkedések hozzájárulhatnak a bejelentők által általában feltárt visszaélések megelőzéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel a bizalmi vagyonkezelők tényleges tulajdonosairól készített nyilvános nyilvántartások és hasonló jogi szabályok bevezetése, valamint a befektetési eszközökre vonatkozó egyéb átláthatósági intézkedések hozzájárulhatnak a bejelentők által általában feltárt visszaélések megelőzéséhez;

| M. | mivel a visszaélést bejelentő személyek személyazonossága és információi bizalmas jellegének megóvása hatékonyabb csatornák kialakulását segíti elő a csalás, a korrupció, a csalárd tevékenység, a kötelességszegés vagy egyéb súlyos jogsértések bejelentése tekintetében, és mivel az információk különleges jellege miatt a bizalmas jelleggel való visszaélés információk nem kívánt kiszivárogtatásához és a közérdek megsértéséhez vezethet az Unión belül; mivel a visszaélést bejelentő személyek védelme az állami szférában megkönnyítheti a nemzeti vagy uniós érdekekhez kapcsolódó közpénzekkel való visszaélések, csalások és a határokon átnyúló korrupció egyéb formáinak észlelését; |
| --- | --- |

M.

mivel a visszaélést bejelentő személyek személyazonossága és információi bizalmas jellegének megóvása hatékonyabb csatornák kialakulását segíti elő a csalás, a korrupció, a csalárd tevékenység, a kötelességszegés vagy egyéb súlyos jogsértések bejelentése tekintetében, és mivel az információk különleges jellege miatt a bizalmas jelleggel való visszaélés információk nem kívánt kiszivárogtatásához és a közérdek megsértéséhez vezethet az Unión belül; mivel a visszaélést bejelentő személyek védelme az állami szférában megkönnyítheti a nemzeti vagy uniós érdekekhez kapcsolódó közpénzekkel való visszaélések, csalások és a határokon átnyúló korrupció egyéb formáinak észlelését;

| N. | mivel sajnálatos, hogy a multinacionális vállalatok visszaéléseire vonatkozó formális bejelentések fogadására szolgáló jelenlegi csatornák igénybevétele ritkán eredményez bármiféle konkrét szankciót a visszaélések esetében; |
| --- | --- |

N.

mivel sajnálatos, hogy a multinacionális vállalatok visszaéléseire vonatkozó formális bejelentések fogadására szolgáló jelenlegi csatornák igénybevétele ritkán eredményez bármiféle konkrét szankciót a visszaélések esetében;

| O. | mivel a visszaélést bejelentő személyek fellépése számos területen hasznosnak bizonyult, mind a magán-, mind az állami szektorban, például a közegészségügy, az adózás, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a korrupció és hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, valamint a szociális jogok tiszteletben tartása terén; |
| --- | --- |

O.

mivel a visszaélést bejelentő személyek fellépése számos területen hasznosnak bizonyult, mind a magán-, mind az állami szektorban, például a közegészségügy, az adózás, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a korrupció és hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, valamint a szociális jogok tiszteletben tartása terén;

| P. | mivel az eseteket az ellátott feladatkörök jellege, a cselekmények súlyossága vagy a feltárt kockázatok fényében pontosan meg kell határozni; |
| --- | --- |

P.

mivel az eseteket az ellátott feladatkörök jellege, a cselekmények súlyossága vagy a feltárt kockázatok fényében pontosan meg kell határozni;

| Q. | mivel a feljelentés és a visszaélések bejelentése közötti határt nem szabad átlépni; mivel nem arról van szó, hogy mindenkiről mindent tudni kell, hanem arról, hogy fel kell ismerni, hogy mi számít a veszélyben lévő demokráciának történő segítségnyújtás elmulasztásának; |
| --- | --- |

Q.

mivel a feljelentés és a visszaélések bejelentése közötti határt nem szabad átlépni; mivel nem arról van szó, hogy mindenkiről mindent tudni kell, hanem arról, hogy fel kell ismerni, hogy mi számít a veszélyben lévő demokráciának történő segítségnyújtás elmulasztásának;

| R. | mivel azonban sok esetben a visszaélést bejelentő személyekkel szemben megtorló és megfélemlítő intézkedéseket alkalmaztak, és megpróbáltak nyomást gyakorolni rájuk azzal a szándékkal, hogy a jövőben megakadályozzák vagy kockázatossá tegyék számukra a bejelentést, ha pedig mégis megtennék, akkor büntetést róhassanak ki rájuk; ha pedig mégis megtennék, akkor büntetést róhassanak ki rájuk, és mivel az effajta nyomásgyakorlás különösen gyakori a munkahelyeken, ahol azok a visszaélést bejelentő személyek, akik munkaviszonyukkal összefüggésben közérdekű információkat fedeznek fel, gyengébb helyzetben találhatják magukat munkáltatóikkal szemben; |
| --- | --- |

R.

mivel azonban sok esetben a visszaélést bejelentő személyekkel szemben megtorló és megfélemlítő intézkedéseket alkalmaztak, és megpróbáltak nyomást gyakorolni rájuk azzal a szándékkal, hogy a jövőben megakadályozzák vagy kockázatossá tegyék számukra a bejelentést, ha pedig mégis megtennék, akkor büntetést róhassanak ki rájuk; ha pedig mégis megtennék, akkor büntetést róhassanak ki rájuk, és mivel az effajta nyomásgyakorlás különösen gyakori a munkahelyeken, ahol azok a visszaélést bejelentő személyek, akik munkaviszonyukkal összefüggésben közérdekű információkat fedeznek fel, gyengébb helyzetben találhatják magukat munkáltatóikkal szemben;

| S. | mivel gyakran merül fel aggály azzal kapcsolatban, hogy a visszaélést közérdekből bejelentőknek ellenségességgel, zaklatással, megfélemlítéssel és kirekesztéssel kell szembenézniük munkahelyükön, akadályokba ütközik jövőbeli munkavállalásuk, elveszítik megélhetésüket, és családtagjaikat és kollégáikat is komoly fenyegetések érik; mivel a megtorlástól való félelem visszatartó hatással lehet a visszaélések bejelentőire, veszélyeztetve ezáltal a közérdeket; |
| --- | --- |

S.

mivel gyakran merül fel aggály azzal kapcsolatban, hogy a visszaélést közérdekből bejelentőknek ellenségességgel, zaklatással, megfélemlítéssel és kirekesztéssel kell szembenézniük munkahelyükön, akadályokba ütközik jövőbeli munkavállalásuk, elveszítik megélhetésüket, és családtagjaikat és kollégáikat is komoly fenyegetések érik; mivel a megtorlástól való félelem visszatartó hatással lehet a visszaélések bejelentőire, veszélyeztetve ezáltal a közérdeket;

| T. | mivel a visszaélést bejelentő személyek védelmét jogi eszközökkel kell garantálni, és azt az Európai Unió egész területén meg kell erősíteni, a magán- és állami szektorban egyaránt, feltéve, hogy a bejelentésre alapos okokból kerül sor; mivel az ilyen védelmi mechanizmusoknak kiegyensúlyozottaknak kell lenniük és biztosítaniuk kell a bejelentés által célzott személyek alapvető és törvény szerinti jogainak maradéktalan tiszteletben tartását; mivel ilyen védelmi mechanizmusoknak kell vonatkozniuk az oknyomozó újságírókra, akik továbbra is sebezhetőek az érzékeny információk nyilvánosságra hozatala összefüggésében, valamint meg kell védeniük a visszaélést bejelentő személyeket a források bizalmas kezelésére vonatkozó elv értelmében; |
| --- | --- |

T.

mivel a visszaélést bejelentő személyek védelmét jogi eszközökkel kell garantálni, és azt az Európai Unió egész területén meg kell erősíteni, a magán- és állami szektorban egyaránt, feltéve, hogy a bejelentésre alapos okokból kerül sor; mivel az ilyen védelmi mechanizmusoknak kiegyensúlyozottaknak kell lenniük és biztosítaniuk kell a bejelentés által célzott személyek alapvető és törvény szerinti jogainak maradéktalan tiszteletben tartását; mivel ilyen védelmi mechanizmusoknak kell vonatkozniuk az oknyomozó újságírókra, akik továbbra is sebezhetőek az érzékeny információk nyilvánosságra hozatala összefüggésében, valamint meg kell védeniük a visszaélést bejelentő személyeket a források bizalmas kezelésére vonatkozó elv értelmében;

| U. | mivel a visszaélést bejelentő személyek védelme számos tagállamban nem megfelelően biztosított, miközben más tagállamokban már korszerű programokat vezettek be oltalmazásuk érdekében, melyek azonban gyakran nem következetesek, és ezért nem biztosítanak megfelelő szintű védelmet a bejelentők számára; mivel ebből következően a visszaélést bejelentő személyek védelme Európában széttöredezett, ami megnehezíti számukra jogaik és a bejelentés módozatainak megismerését, továbbá – különösen a határokon átnyúló esetekben – jogi bizonytalanság forrása is; |
| --- | --- |

U.

mivel a visszaélést bejelentő személyek védelme számos tagállamban nem megfelelően biztosított, miközben más tagállamokban már korszerű programokat vezettek be oltalmazásuk érdekében, melyek azonban gyakran nem következetesek, és ezért nem biztosítanak megfelelő szintű védelmet a bejelentők számára; mivel ebből következően a visszaélést bejelentő személyek védelme Európában széttöredezett, ami megnehezíti számukra jogaik és a bejelentés módozatainak megismerését, továbbá – különösen a határokon átnyúló esetekben – jogi bizonytalanság forrása is;

| V. | mivel az európai ombudsman hivatala egyértelmű hatáskörrel rendelkezik az olyan panaszok kivizsgálását illetően, amelyet uniós polgárok nyújtanak be az uniós intézmények hivatali visszásságaival kapcsolatban, ám önmagában nem játszik szerepet a visszaélést bejelentő személyek védelme terén; |
| --- | --- |

V.

mivel az európai ombudsman hivatala egyértelmű hatáskörrel rendelkezik az olyan panaszok kivizsgálását illetően, amelyet uniós polgárok nyújtanak be az uniós intézmények hivatali visszásságaival kapcsolatban, ám önmagában nem játszik szerepet a visszaélést bejelentő személyek védelme terén;

| W. | mivel a bejelentések igen gyakran nem korlátozódnak a gazdasági és pénzügyi területre; mivel a megfelelő védelem hiánya visszatarthatja az esetleges visszaélést bejelentő személyeket a jogsértések jelentésétől, hogy elkerüljék a megtorlás és/vagy bosszú kockázatát; mivel az OECD jelentése szerint 2015-ben a vállalatok 86 %-a rendelkezett mechanizmussal a vállalati visszaélések súlyos eseteire vonatkozó gyanú jelentésére, ám több mint harmaduk nem rendelkezett a visszaéléseket bejelentő személyek megtorlással szembeni védelmét szolgáló írásos politikával, illetve annak létezéséről nem volt tudomása; mivel számos visszaélést bejelentő személy ellen, akik gazdasági és pénzügyi visszaéléseket, jogellenes magatartást és törvénytelen cselekményeket fedtek fel, eljárás indult; mivel az információkat közérdekből bejelentő vagy nyilvánosságra hozó személyek, akárcsak családtagjaik és munkatársaik, gyakran megtorlásban részesülnek, például csorbulnak karrierlehetőségeik; mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága jól megalapozott ítélkezési gyakorlattal rendelkezik a visszaélést bejelentő személyek tekintetében, ám védelmüket jogszabályok révén kellene biztosítani; mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát és a megfelelő ügyintézéshez való jogot; |
| --- | --- |

W.

mivel a bejelentések igen gyakran nem korlátozódnak a gazdasági és pénzügyi területre; mivel a megfelelő védelem hiánya visszatarthatja az esetleges visszaélést bejelentő személyeket a jogsértések jelentésétől, hogy elkerüljék a megtorlás és/vagy bosszú kockázatát; mivel az OECD jelentése szerint 2015-ben a vállalatok 86 %-a rendelkezett mechanizmussal a vállalati visszaélések súlyos eseteire vonatkozó gyanú jelentésére, ám több mint harmaduk nem rendelkezett a visszaéléseket bejelentő személyek megtorlással szembeni védelmét szolgáló írásos politikával, illetve annak létezéséről nem volt tudomása; mivel számos visszaélést bejelentő személy ellen, akik gazdasági és pénzügyi visszaéléseket, jogellenes magatartást és törvénytelen cselekményeket fedtek fel, eljárás indult; mivel az információkat közérdekből bejelentő vagy nyilvánosságra hozó személyek, akárcsak családtagjaik és munkatársaik, gyakran megtorlásban részesülnek, például csorbulnak karrierlehetőségeik; mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága jól megalapozott ítélkezési gyakorlattal rendelkezik a visszaélést bejelentő személyek tekintetében, ám védelmüket jogszabályok révén kellene biztosítani; mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát és a megfelelő ügyintézéshez való jogot;

| X. | mivel a visszaélést bejelentő személyek védelme az Európai Unióban nem korlátozódhat az európai ügyekre, hanem azt nemzetközi ügyekben is érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

X.

mivel a visszaélést bejelentő személyek védelme az Európai Unióban nem korlátozódhat az európai ügyekre, hanem azt nemzetközi ügyekben is érvényesíteni kell;

| Y. | mivel a munkahelyeken olyan munkakörnyezetet kell teremteni, amelyben az emberek fel merik vetni aggályaikat a lehetséges vétségek, például hibák, szakmai etikába ütköző cselekedetek, hűtlen kezelés, csalás vagy jogtalan cselekedetek miatt; mivel rendkívül fontos előmozdítani a helyes kultúrát, amelyben az emberek képesnek érzik magukat arra, hogy felvessék a problémákat anélkül, hogy félniük kellene az aktuális és jövőbeli foglalkoztatási helyzetüket befolyásoló megtorlástól; |
| --- | --- |

Y.

mivel a munkahelyeken olyan munkakörnyezetet kell teremteni, amelyben az emberek fel merik vetni aggályaikat a lehetséges vétségek, például hibák, szakmai etikába ütköző cselekedetek, hűtlen kezelés, csalás vagy jogtalan cselekedetek miatt; mivel rendkívül fontos előmozdítani a helyes kultúrát, amelyben az emberek képesnek érzik magukat arra, hogy felvessék a problémákat anélkül, hogy félniük kellene az aktuális és jövőbeli foglalkoztatási helyzetüket befolyásoló megtorlástól;

| Z. | mivel számos joghatóságban, és különösen a magánszektorban az alkalmazottaknak bizonyos információk tekintetében titoktartási kötelezettségük van, ami azt eredményezheti, hogy a visszaélést bejelentő személyek fegyelmi intézkedésekkel szembesülhetnek, ha munkaviszonyuk keretein kívül információt adnak ki; |
| --- | --- |

Z.

mivel számos joghatóságban, és különösen a magánszektorban az alkalmazottaknak bizonyos információk tekintetében titoktartási kötelezettségük van, ami azt eredményezheti, hogy a visszaélést bejelentő személyek fegyelmi intézkedésekkel szembesülhetnek, ha munkaviszonyuk keretein kívül információt adnak ki;

| AA. | mivel az OECD egyik tanulmánya szerint a bejelentési mechanizmussal rendelkező szervezetek több mint egyharmada nem rendelkezik a visszaéléseket bejelentő személyek megtorlással szembeni védelmét szolgáló írásos politikával, illetve nincs tudomása ilyen létezéséről; |
| --- | --- |

AA.

mivel az OECD egyik tanulmánya szerint a bejelentési mechanizmussal rendelkező szervezetek több mint egyharmada nem rendelkezik a visszaéléseket bejelentő személyek megtorlással szembeni védelmét szolgáló írásos politikával, illetve nincs tudomása ilyen létezéséről;

| AB. | mivel az uniós jog már rendelkezik bizonyos, a visszaéléseket bejelentő személyeket a megtorlás bizonyos formái ellen különféle területen védő szabályokról, a Bizottság még nem javasolt megfelelő jogalkotási intézkedéseket a bejelentők és jogaik hatékony és egységes védelmére az EU területén; |
| --- | --- |

AB.

mivel az uniós jog már rendelkezik bizonyos, a visszaéléseket bejelentő személyeket a megtorlás bizonyos formái ellen különféle területen védő szabályokról, a Bizottság még nem javasolt megfelelő jogalkotási intézkedéseket a bejelentők és jogaik hatékony és egységes védelmére az EU területén;

| AC. | mivel 2014. január 1. óta a személyzeti szabályzat 22a., 22b. és 22c. cikkével összhangban minden uniós intézmény köteles belső szabályokat bevezetni az uniós intézmények visszaélést bejelentő tisztviselőinek védelmére; |
| --- | --- |

AC.

mivel 2014. január 1. óta a személyzeti szabályzat 22a., 22b. és 22c. cikkével összhangban minden uniós intézmény köteles belső szabályokat bevezetni az uniós intézmények visszaélést bejelentő tisztviselőinek védelmére;

| AD. | mivel az Európai Parlament többször felszólított a visszaélést bejelentő személyek horizontális védelmére az Unióban; |
| --- | --- |

AD.

mivel az Európai Parlament többször felszólított a visszaélést bejelentő személyek horizontális védelmére az Unióban;

| AE. | mivel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i, a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i, a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló, 2015. december 16-i és a visszaélést bejelentő személyeknek az EU pénzügyi érdekeinek védelmében játszott szerepéről szóló, 2017. február 14-i állásfoglalásában a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a visszaélést bejelentő személyek olyan hatékony és átfogó európai programjára vonatkozóan, amely megvédi azokat, akik a közérdeket vagy az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő feltételezett csalást vagy illegális tevékenységet jelentenek be; |
| --- | --- |

AE.

mivel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i, a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i, a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló, 2015. december 16-i és a visszaélést bejelentő személyeknek az EU pénzügyi érdekeinek védelmében játszott szerepéről szóló, 2017. február 14-i állásfoglalásában a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a visszaélést bejelentő személyek olyan hatékony és átfogó európai programjára vonatkozóan, amely megvédi azokat, akik a közérdeket vagy az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő feltételezett csalást vagy illegális tevékenységet jelentenek be;

| AF. | mivel az Európai Unió vagy egy tagja által visszaélést bejelentő személyként elismert minden harmadik országbeli személynek az alkalmazandó összes védelmi intézkedésben részesülnie kell, ha a feladatai keretében vagy azon kívül egy harmadik személy vagy egy nemzeti vagy multinacionális társaság által elkövetett, és valamely államot, nemzetet vagy az Unió állampolgárait sértő, egy kormány integritását, a nemzetbiztonságot vagy a kollektív vagy egyéni szabadságokat tudtuk nélkül veszélyeztető jogellenes cselekményekre vagy kémkedésre vonatkozó információkról szerzett tudomást és hozott nyilvánosságra; |
| --- | --- |

AF.

mivel az Európai Unió vagy egy tagja által visszaélést bejelentő személyként elismert minden harmadik országbeli személynek az alkalmazandó összes védelmi intézkedésben részesülnie kell, ha a feladatai keretében vagy azon kívül egy harmadik személy vagy egy nemzeti vagy multinacionális társaság által elkövetett, és valamely államot, nemzetet vagy az Unió állampolgárait sértő, egy kormány integritását, a nemzetbiztonságot vagy a kollektív vagy egyéni szabadságokat tudtuk nélkül veszélyeztető jogellenes cselekményekre vagy kémkedésre vonatkozó információkról szerzett tudomást és hozott nyilvánosságra;

| AG. | mivel 2014. július 1. óta majdnem valamennyi uniós intézmény és ügynökség a kötelező előírásoknak megfelelően, a személyzeti szabályzat 22. cikke b) és c) pontjával összhangban belső eljárási szabályzatába belefoglalta a visszaélések bejelentőinek védelmére szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

AG.

mivel 2014. július 1. óta majdnem valamennyi uniós intézmény és ügynökség a kötelező előírásoknak megfelelően, a személyzeti szabályzat 22. cikke b) és c) pontjával összhangban belső eljárási szabályzatába belefoglalta a visszaélések bejelentőinek védelmére szolgáló intézkedéseket;

| AH. | mivel nemzetközi szervezeteknek (például az Európa Tanácsnak az OECD-nek) köszönhetően, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata alapján már pontosan körülhatárolt elvek állnak rendelkezésünkre e tekintetben; |
| --- | --- |

AH.

mivel nemzetközi szervezeteknek (például az Európa Tanácsnak az OECD-nek) köszönhetően, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata alapján már pontosan körülhatárolt elvek állnak rendelkezésünkre e tekintetben;

| AI. | mivel a visszaélést bejelentők védelmének fontosságát a korrupcióról szóló összes főbb nemzetközi jogi eszköz elismeri, az ENSZ korrupció elleni egyezménye (UNCAC), az Európa Tanács CM/Rec(2014)7. sz. ajánlása és az OECD 2009. évi, megvesztegetés elleni ajánlása pedig rögzíti a visszaélés bejelentésére vonatkozó előírásokat; |
| --- | --- |

AI.

mivel a visszaélést bejelentők védelmének fontosságát a korrupcióról szóló összes főbb nemzetközi jogi eszköz elismeri, az ENSZ korrupció elleni egyezménye (UNCAC), az Európa Tanács CM/Rec(2014)7. sz. ajánlása és az OECD 2009. évi, megvesztegetés elleni ajánlása pedig rögzíti a visszaélés bejelentésére vonatkozó előírásokat;

| AJ. | mivel elengedhetetlen, hogy sürgősen létrejöjjön egy horizontális, átfogó keretrendszer, amely rögzíti a jogokat és a kötelezettségeket, és hatékonyan védi a visszaélést bejelentő személyeket valamennyi uniós tagállamra kiterjedően, valamint az uniós intézményekben, hatóságoknál és szervezeteknél; |
| --- | --- |

AJ.

mivel elengedhetetlen, hogy sürgősen létrejöjjön egy horizontális, átfogó keretrendszer, amely rögzíti a jogokat és a kötelezettségeket, és hatékonyan védi a visszaélést bejelentő személyeket valamennyi uniós tagállamra kiterjedően, valamint az uniós intézményekben, hatóságoknál és szervezeteknél;

A visszaélést bejelentő személyek szerepe és a számukra biztosítandó védelem szükségessége

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy az Unió további fellépését lehetővé tévő, megfelelő jogalap értékelését követően még az idei év vége előtt terjesszen elő horizontális jogalkotási javaslatot egy olyan, átfogó, közös jogalkotási keret létrehozására, amely magas szintű védelmet biztosít mind az állami, mind a magánszektorban, valamint a nemzeti és európai intézményekben, így az érintett nemzeti és európai szervezetekben, hivatalokban és ügynökségekben a visszaéléseket bejelentő személyek számára, figyelembe véve a nemzeti sajátosságokat és nem korlátozva a tagállamok azon lehetőségét, hogy további intézkedéseket hozzanak; rámutat, hogy jelenleg különböző jogalapok állnak az Unió rendelkezésére az e területen való fellépéséhez; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje mindezeket azzal a céllal, hogy javaslatot tegyen egy széles körű, következetes és hatékony mechanizmus kialakítására; emlékezteti a Bizottságot az Európai Bíróság által a bevett ítélkezési gyakorlat révén az Unió implicit hatásköreire vonatkozó koncepcióról kidolgozott doktrínára, amely lehetővé teszi több jogalap használatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza azt az érthetetlen és aggasztó tényt, hogy polgárok és újságírók – ahelyett, hogy jogi védelmet kapnának – üldöztetésnek vannak kitéve, amikor a köz érdekében információkat hoznak nyilvánosságra, ideértve a feltehető visszaélésekre, jogellenes magatartásokra, csalásokra és törvénytelen cselekményeke vonatkozó információkat, különösen az EU alapvető elveinek megsértését jelentő olyan magatartások tekintetében, mint az adókijátszás, az adóelkerülés és a pénzmosás; |
| --- | --- |

2.

| 3. | javasolja, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra, adózásra és a versenyre vonatkozó valamennyi nemzetközi megállapodásban szerepeljenek a bejelentők védelmét célzó rendelkezések; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat arra, hogy jogbiztonságra van szükség a visszaélést bejelentő személyek védelmét szolgáló rendelkezésekkel kapcsolatban, mivel az egyértelműség folyamatos hiánya és a széttagolt megközelítésmód eltántorítja a potenciálisan visszaélést bejelentő személyeket attól, hogy lépjenek; ezért rámutat arra, hogy a vonatkozó uniós jogszabálynak világos eljárást kell meghatároznia a bejelentések megfelelő kezelésére és a visszaélést bejelentő személyek hathatós védelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy bármely jövőbeli szabályozási keretnek figyelembe kell vennie a foglalkoztatást szabályozó és rá hatással lévő szabályokat, jogokat és kötelességeket; hangsúlyozza továbbá, hogy ezt a szociális partnerekkel konzultálva és a kollektív szerződésekkel összhangban kell végezni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhív olyan jogszabályok meghozatalára, amelyek biztosítják, hogy azok a vállalatok, amelyek maradéktalanul bizonyítottan megtorlással éltek bejelentőkkel szemben, ne kaphassanak pénzt uniós alapokból és ne köthessenek szerződést köztestületekkel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ösztönzi a tagállamokat referenciaértékek és mutatók kidolgozására a visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó szakpolitikák tekintetében a köz- és a magánszférában egyaránt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy vegyék tekintetbe az ENSZ korrupció elleni egyezményének 33. cikkét, amely hangsúlyozza a visszaélést bejelentő személyek szerepét a korrupció megelőzésében és leküzdésében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálja, hogy csak néhány tagállam vezetett be a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét szolgáló, kellően korszerű rendszert; felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem fogadtak el ilyen rendszereket vagy vonatkozó alapelveket a nemzeti jogban, hogy ezt mihamarabb tegyék meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az üzleti etikára az üzleti tanulmányok és a kapcsolódó tárgykörök tanterveiben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ösztönzi a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy többek között figyelemfelkeltő kampányok révén segítsék elő az elismerés kultúráját arra vonatkozóan, hogy a visszaélést bejelentő személyek fontos szerepet játszanak a társadalomban; felhívja különösen a Bizottságot, hogy készítsen átfogó tervet erről a kérdésről; szükségesnek tartja etikai kultúra előmozdítását a közszférában és a munkahelyeken, hogy ezzel is hangsúlyozzák a visszaélés bejelentésére vonatkozó meglévő jogi keretekkel kapcsolatos tudatosság munkavállalók körében – a szakszervezetekkel együttműködve – való növelésének fontosságát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy világítsa át a tagállamok visszaélést bejelentőkkel kapcsolatos rendelkezéseit a legjobb gyakorlatok cseréjének elősegítése céljából, ami hozzá fog járulni a visszaélést bejelentők hatékonyabb nemzeti szintű védelméhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen átfogó tervet az Unión kívüli, a korrupt személyeknek az anonimitás fenntartásának lehetőségét nyújtó országokba irányuló eszközáthelyezés megállítására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | értelmezése szerint visszaélést bejelentő személynek kell tekintetni minden olyan személyt, aki közérdekű, így európai közérdekű információt tár fel, például illegális vagy jogellenes cselekményt, vagy olyan cselekményt, amely fenyegetést jelent vagy károkozással jár, amely aláássa vagy veszélyezteti a közérdeket, amely rendszerint de nem csupán állami vagy magánszektorban betöltött munkaviszonya során, szerződéses viszony keretében vagy szakszervezeti vagy szövetségi tevékenységével összefüggésben jutott tudomására; hangsúlyozza, hogy ez magában foglalja azokat a személyeket, akik kívül állnak a hagyományos munkáltató–munkavállaló viszonyon, ideértve a tanácsadókat, a vállalkozókat a gyakornokokat, az önkénteseket, a diákmunkát végzőket, az ideiglenes munkavállalókat és a korábbi alkalmazottakat, akik bizonyítékkal rendelkeznek ezekről a cselekményekről, és alapos okuk van feltételezni, hogy a bejelentett információk igazak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a hagyományos munkáltató–munkavállaló viszonyon kívül eső személyek – például a tanácsadók, a vállalkozók, a gyakornokok, az önkéntesek, a diákmunkát végzők, az ideiglenes munkavállalók és a korábbi alkalmazottak, valamint a polgárok – számára szintén biztosítani kell a bejelentési csatornákhoz való hozzáférést és a megfelelő védelmet abban az esetben, ha illegális, jogellenes vagy a közérdeket sértő tényeket jelentenek be vagy azokkal kapcsolatos információkat tárnak fel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy az EU-ban bejegyzett, de annak területén kívül dolgozó, visszaélést bejelentő személyek esetében egyértelmű megoldásra van szükség; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a közérdek megsértésének tekintendők – a teljesség igénye nélkül – a korrupciós cselekmények, a bűncselekmények, a jogszabályi kötelezettségek megszegése, a bírói tévedések, a hatalommal való visszaélés, az összeférhetetlenség, a közpénzek jogszerűtlen felhasználása, a hatáskörrel való visszaélés, az illegális pénzmozgások, a környezettel, a közegészséggel, a közbiztonsággal, a nemzetbiztonsággal, a globális biztonsággal, a magánélettel és a személyes adatokkal szembeni fenyegetés, az adókikerülés, a fogyasztói jogok elleni fenyegetés, a munkavállalói és egyéb szociális jogok, az emberi jogok és az alapjogok, valamint a jogállamiság elleni támadások, továbbá az e jogsértések elfedésére irányuló cselekmények; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az általános közérdeknek meg kell előznie a feltárt információ magánjellegű vagy gazdasági értékét, valamint hogy lehetővé kell tenni a közérdek elleni súlyos fenyegetésekkel kapcsolatos információk feltárását abban az esetben is, ha ez az információ jogilag védett; ugyanakkor úgy véli, hogy egyedi eljárásoknak kell vonatkozniuk a szakmai etikát érintő információkra és a nemzetbiztonsággal és védelemmel kapcsolatos, minősített információkra; úgy gondolja, hogy ilyen esetekben a jelentést valamely illetékes hatósághoz kell benyújtani; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy mindig garantálni kell a visszaélést bejelentő személyek hatékony védelmét, akkor is, ha a leleplezés nem jogellenes cselekményekre vonatkozik, amennyiben az információk feltárásának a célja az általános közérdek lehetséges sérelmének az elkerülése; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak meg kell felelniük az Európa Tanács a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló ajánlásának; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek fontos szerepe a közérdeket súlyosan károsító esetek feltárásában évről évre folyamatosan beigazolódik, és hogy e személyek hozzájárulnak a demokráciához, a politika és a gazdaság átláthatóságához és a nyilvános tájékoztatáshoz, valamint hogy el kell ismerni, hogy e személyek tevékenységére szükség van a jogellenes cselekmények megakadályozásához; hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek az oknyomozó újságírás és a független sajtó nélkülözhetetlen forrásainak bizonyultak; felhívja a figyelmet arra, hogy a forrásokra vonatkozó titoktartás garantálása elengedhetetlen a sajtószabadság megőrzéséhez; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az újságírók forrásuk személyazonosságának titokban tartásához fűződő joga hatékony védelmet kapjon; úgy véli, hogy az újságírók is kiszolgáltatott helyzetben vannak, és ezért jogi védelemben kell részesülniük; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli, hogy az utóbbi években néhány tagállam lépéseket tett a visszaélést bejelentő személyek jogainak erősítése érdekében; ugyanakkor sajnálja, hogy a visszaélést bejelentő személyek ellen továbbra is polgárjogi és büntetőjogi eljárásokat indítanak több tagállamban, különösen akkor, amikor a védekezésükre, támogatásukra és védelmükre szolgáló meglévő eszközök nem léteznek, elégtelenek, vagy nem hatékonyak; rámutat ezenkívül arra, hogy a tagállamok közötti különbségek jogbizonytalansághoz és a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásához vezetnek, illetve az egyenlőtlen bánásmód kockázatát hordozzák; |
| --- | --- |

22.

| 23. | véleménye szerint a visszaélések bejelentői megfelelő védelmének hiánya károsan hat az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó átfogó jogi szabályozás bevezetése elősegíti a felszólalás kultúráját, és hogy a visszaélések bejelentését a helyes állampolgári magatartás egyik megnyilvánulásaként kell népszerűsíteni; sürgeti ezért a tagállamokat és az uniós intézményeket a visszaélést bejelentő személyek pozitív szerepének előmozdítására, valamint a gyakran kiszolgáltatott és védtelen helyzetükkel kapcsolatos súlyos aggályok figyelembevételére, többek között figyelemfelkeltő és védelmi kampányok, valamint kommunikációs és képzési erőfeszítések révén is; javasolja ezért, különösen a Bizottságnak, hogy készítsen átfogó tervet erről a kérdésről; ezzel összefüggésben szorgalmazza egy weboldal elindítását, amely hasznos információkkal szolgálna a visszaélést bejelentő személyek védelmével kapcsolatban, és ahol be lehetne nyújtani panaszokat; hangsúlyozza, hogy a weboldalnak a nyilvánosság számára könnyen elérhetőnek kell lennie, és az adatokat névtelenül kell kezelnie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | cselekvésre hív fel annak érdekében, hogy megváltozzon a közvélemény, különösen a politikusok, munkáltatók és a média felfogása a visszaélést bejelentőkről, kiemelve előnyös szerepüket mint korai előrejelző mechanizmust és visszatartó erőt a visszaélések és a korrupció észlelésében és megelőzésében és mint a kormányok és vállalatok nyilvános ellenőrzését lehetővé tévő számonkérési mechanizmust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bátorítja a tagállamokat, hogy mind az állami, mind a magánszektor által fenntartott munkahelyeken proaktív módon mozdítsák elő a nyitottság kultúráját, amely lehetővé teszi, hogy a szervezetek magas etikai standardokkal működjenek, hogy az alkalmazottak fel merjék emelni a szavukat, aminek következtében lépéseket lehet tenni a fenyegetések vagy az ártó szándék megelőzése vagy orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bátorítja a tagállamokat, hogy rendszeresen értékeljék a végrehajtott intézkedések hatékonyságát, figyelembe véve a közvéleményt a visszaélések bejelentésével és a bejelentőkkel kapcsolatban, a bejelentések fogadásáért és kezeléséért felelős felső vezetők részvételével végzett, több ágazatot átfogó felméréseket, valamint a munkahelyi visszaélések bejelentésével foglalkozó független kutatási tanulmányokat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bátorítja azokat a tagállamokat, amelyek még nem fogadtak el törvényt a visszaélések bejelentésével kapcsolatban, hogy ezt a közeljövőben tegyék meg, és kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy platformot, amelyen a tagállamok egymás között és harmadik országokkal is megoszthatják egymással az ezen a téren jól bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a visszaélést bejelentő személyek jobb európai szintű védelmének ösztönzése érdekében a kutatás és a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sürgeti az Európai Számvevőszéket és az európai ombudsmant, hogy 2017 végéig tegyék közzé: 1) az európai intézmények, vállalkozások, egyesületek, szervezetek és az EU-ban bejegyzett más szervek által azonosított visszaélések bejelentésével kapcsolatos ügyekre vonatkozó statisztikákat és világos kimutatásokat tartalmazó különjelentéseket; 2) az érintett intézmények nyomon követését a feltárt ügyekkel kapcsolatban, a jelenlegi bizottsági iránymutatások és szabályok alapján; 3) a visszaéléseket bejelentő személyektől kapott információk alapján indult minden egyes vizsgálat eredményét; 4) a visszaélést bejelentő személyek védelmére hozott intézkedéseket minden egyes ügyben; |
| --- | --- |

30.

Bejelentési mechanizmus

| 31. | megjegyzi, hogy a védelmet és a biztonságos bejelentést szolgáló, egyértelműen azonosított eszközök hiánya, valamint a nyomon követés lehetséges hiánya akadályt jelent a visszaéléseket bejelentő személyek tevékenységei előtt, eltántoríthatja őket e tevékenységüktől és számos esetben azt eredményezheti, hogy a bejelentő inkább nem szólal meg; nyugtalanító jelenségnek tartja, hogy ha a visszaélést bejelentő személy a szervezeti egységén belül nem a megfelelő személyhez vagy félhez fordul, akkor megtorlást alkalmaznak vele szemben, vagy nyomást gyakorolnak rá; |
| --- | --- |

31.

| 32. | véleménye szerint koherens, hiteles és megbízható rendszert kell kialakítani, amely lehetővé teszi a bejelentések az adott szervezethez, az illetékes hatóságokhoz vagy szervezeten kívülre történő eljutatását; úgy véli, hogy egy ilyen rendszer megkönnyítené a keretén belül tett jelentés hitelességének és érvényességének értékelését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg olyan rendszer kialakításának lehetőségét, amely az adott szervezeti egységen belül és kívül egyaránt módot ad a visszaélés bejelentésére; hangsúlyozza, hogy ehhez világos, tisztességes és méltányos eljárásokat kell kialakítani, amelyek biztosítják a visszaélést bejelentő személy és az állítólagos elkövető alapvető és törvényes jogainak teljes körű tiszteletben tartását; úgy véli, hogy a munkaadókat ösztönözni kell belső bejelentési eljárások bevezetésére, és hogy minden szervezeten belül meg kell bízni egy független és pártatlan személyt a bejelentések fogadásával; úgy véli, hogy a munkavállalók képviselőit be kell vonni a fent nevezett ügyintéző kinevezésébe; hangsúlyozza, hogy a bejelentés fogadására kijelölt személynek megfelelően nyomon kell követnie az egyes jelentések sorsát, és erről észszerű határidőn belül tájékoztatnia kell a visszaélést bejelentő személyt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy minden szervezetnek egyértelmű bejelentési csatornákat kell meghatároznia, amely lehetővé teszi a visszaélést bejelentő személy számára a szervezetén belüli bejelentést; hangsúlyozza, hogy minden egyes munkavállalót tájékoztatni kell a vonatkozó bejelentési eljárásról, amelynek szavatolnia kell a bizalmas jelleget és a figyelmeztetés észszerű időn belüli feldolgozását; hangsúlyozza, hogy a visszaélés bejelentőjének továbbra is jogot kell biztosítani arra, hogy a megfelelő közhatóságokhoz, nem kormányzati szervezetekhez vagy a médiához forduljon, különösen ha az adott szervezet nem reagál kedvezően, vagy ha a bejelentés belső vagy az illetékes hatóságok felé vagy megtétele nyilvánvalóan veszélyeztetné a figyelmeztetés hatékonyságát, ha a bejelentő veszélyben van vagy sürgősen fel kell fednie valamely információt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet a nyilvánosság azon jogára, hogy tájékoztatást kapjon a közérdeket sértő visszaélésekről; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek számára mindenkor lehetővé kell tenni az illegális, jogellenes vagy a közérdeket sértő cselekményekkel kapcsolatos információk nyilvános közzétételét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i parlamenti állásfoglalás felhívja továbbá az uniós intézményeket, hogy az összes illetékes nemzeti hatósággal együttműködésben hozzák meg és hajtsák végre az információforrások anonimitásának és bizalmasságának védelméhez szükséges összes intézkedést, ezért felhív olyan ellenőrzött honlap kialakítására, ahol a panaszok teljes mértékben bizalmas módon benyújthatóak; |
| --- | --- |

36.

| 37. | véleménye szerint a bejelentésnek a szervezeten kívül, többek közt a közvetlenül nyilvánosság számára, azaz a belső eljárási szakasz kihagyásával történő megtétele nem indokolhatja a bejelentés érvénytelenségét, és nem vonhatja maga után büntetőeljárás indítását vagy a védelem megtagadását; úgy véli, hogy ezt a védelmet a választott bejelentési csatornától függetlenül biztosítani kell, a feltárt információ alapján, valamint abból kiindulva, hogy a visszaélést bejelentő személy alapos indokkal tételezte fel annak valós voltát; |
| --- | --- |

37.

A bejelentés esetén biztosított védelem

| 38. | nyugtalanságának ad hangot a visszaélést bejelentő személyek által a munkahelyeiken viselt kockázatok, nevezetesen a munkáltató vagy a helyette és nevében eljáró személyek részéről foganatosítható közvetlen vagy közvetett megtorló intézkedések veszélye miatt; hangsúlyozza, hogy az ilyen megtorló intézkedések rendszerint a szakmai előmenetel felfüggesztésében, lassításában vagy leállításában, sőt elbocsátásban, valamint a lelki zaklatás formájában nyilvánulnak meg; hangsúlyozza, hogy e megtorló intézkedések gátolják a visszaélés bejelentését; úgy véli, hogy védelmi intézkedéseket kell bevezetni a megfélemlítéssel szemben; véleménye szerint e megtorló intézkedéseket hathatós büntetésekkel és szankciókkal kell sújtani; hangsúlyozza, hogy mihelyt valakit „visszaélést bejelentő személyként” ismernek el, intézkedéseket kell hozni védelme céljából, a vele szemben hozott bármely megtorló intézkedést le kell állítani, valamint teljes körű kártérítésben kell részesíteni az elszenvedett sérelmekért és károkért; úgy véli, hogy ezeket a rendelkezéseket be kell illeszteni a visszaélést bejelentő személyek védelmét célzó horizontális irányelvről szóló bizottsági javaslatba; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személyek számára lehetővé kell tenni, hogy a megtorlás, például az elbocsátás megakadályozása érdekében a közigazgatási, bírósági vagy egyéb eljárás hivatalos eredményéig ideiglenes intézkedésért folyamodjanak; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy semmilyen munkaviszony nem korlátozhatja a véleménynyilvánítás szabadságának jogát, és hogy senkit nem szabad hátrányos megkülönböztetésben részesíteni azért, mert ezt a jogát gyakorolja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet rá, hogy bármely jövőbeli szabályozási keretnek figyelembe kell vennie a foglalkoztatást szabályozó és rá hatással lévő szabályokat, jogokat és kötelességeket; hangsúlyozza továbbá, hogy ezt a szociális partnerek bevonásával és a kollektív szerződésekkel összhangban kell végezni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyeket és családtagjaikat, valamint mindazokat, akik őket segítik és akiknek az élete és biztonsága veszélybe kerül, megfelelő és hathatós védelemben kell részesíteni fizikai, erkölcsi és társadalmi sérthetetlenségük és megélhetésük tekintetében a lehető legmagasabb szintű titoktartás biztosítása révén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy e védelmi intézkedéseket akkor is alkalmazni kell, ha a visszaélés bejelentője a tagállamokat érintő cselekményeket jelent be; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy az oknyomozó újságírók és a független sajtó olyan foglalkozást űznek, amely során gyakran egyedül állnak a sokféle nyomással szemben, amelyeknek ki lehetnek téve, ezért tehát elengedhetetlenül szükség van arra, hogy a megfélemlítési kísérletek minden formájával szemben védelmet kapjanak; |
| --- | --- |

44.

| 45. | javasolja, hogy a polgári eljárás kimeneteléig ideiglenes intézkedés legyen elérhető azon személyek számára, akik közérdekű bejelentés megtétele vagy információk nyilvánosságra hozatala miatt megtorlás áldozataivá váltak, különös tekintettel a munkahely elvesztésére; |
| --- | --- |

45.

| 46. | elítéli az elhallgattatást célzó jogi eljárások gyakorlatát, ami abban áll, hogy a visszaélést bejelentő személyt büntetőeljárás alá vonják vagy ezzel megfenyegetik, de nem azzal a céllal, hogy igazságot szolgáltassanak, hanem hogy e személyt öncenzúrára kényszerítsék vagy helyzetét pénzügyileg, morálisan és pszichológiailag ellehetetlenítsék; véleménye szerint az eljárással való efféle visszaélést büntetőjogilag büntetni és szankcionálni kellene; |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékeztet a büntetőjogi és polgári jogi eljárások során a visszaélést bejelentő személyek által viselt kockázatokra; hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személy a peres eljárások során igen gyakran az ún. „gyengébb fél”; ezért úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személy ellen hozott megtorló intézkedés esetén a munkaadónak bizonyítékot kell szolgáltatnia arról, hogy ezek az intézkedések nem függenek össze a bejelentéssel; úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személy védelmét a feltárt információk, és nem a bejelentő szándéka alapján kell biztosítani; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a visszaélést bejelentő személynek olyan információt kell bejelentenie, amelyet igaznak vél; véleménye szerint a titoktartást az eljárás során mindvégig szavatolni kell, és a visszaélést bejelentő személy személyazonosságát nem szabad az egyetértése nélkül felfedni; hangsúlyozza, hogy a személyazonosságnak a visszaélést bejelentő személy egyetértése nélküli felfedését büntetőjogilag büntetni és szankcionálni kell; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a visszaélések bejelentői ellen nem szabad büntetőeljárást, polgári peres eljárást indítani, vagy közigazgatási vagy fegyelmi büntetéseket kiszabni az általuk tett bejelentések miatt; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy a visszaélések névtelenül történő bejelentésének lehetősége olyan információk megadása előtt nyitja meg az utat, amelyeket más körülmények között nem osztanának meg; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a bejelentések fogadásáért, azok hitelességének ellenőrzéséért, az adott válasz nyomon követéséért és a bejelentők számára digitális környezetben nyújtott útmutatásért felelős, nemzeti vagy európai független szervezet számára névtelenül tett bejelentéshez egyértelműen szabályozott eszközöket kell bevezetni, pontosan megállapítva azokat az eseteket, amikor a névtelenül történő bejelentések eszközei alkalmazhatók, továbbá hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személy személyazonossága, valamint az azonosítását lehetővé tevő bármely információ nem tárható fel az érintett egyetértése nélkül; úgy véli, hogy a névtelenség bármely felfedését szankcionálni kell; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy senki sem veszítheti el az őt megillető védelmet pusztán azért, mert tévesen értékelte a tényeket, vagy mert a közérdeket fenyegető vélelmezett veszély a valóságban végül nem öltött testet, feltéve, hogy a bejelentés időpontjában a bejelentőnek alapos indokai voltak a visszaélés feltételezésére; emlékeztet arra, hogy hamis állítások esetén a felelősöket el kell számoltatni, és nem részesülhetnek a visszaéléseket bejelentő személyek számára járó védelemből; hangsúlyozza, hogy azon személyek számára, akik pontatlan vagy félrevezető információk bejelentése vagy nyilvánosságra hozatala miatt közvetlenül vagy közvetve kárt szenvednek, biztosítani kell a rosszindulatú vagy visszaélésszerű bejelentéssel szembeni hatékony jogorvoslathoz való jogot; |
| --- | --- |

50.

| 51. | emlékeztet arra, hogy ki kell dolgozni olyan eszközöket, amelyekkel megtiltható a megtorlás bármely formája, legyen szó passzív elbocsátásról vagy passzív intézkedésekről; sürgeti a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a visszaélést bejelentő személyek illegális, jogellenes vagy a közérdeket sértő vagy veszélyeztető tényekkel kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalával összefüggő cselekményeinek büntetendővé tételétől; |
| --- | --- |

51.

| 52. | emlékeztet arra, hogy időközben mind az uniós intézményeknek, mind a tagállamoknak a hatályban levő uniós jogot megfelelően kell alkalmazniuk a visszaélést bejelentő, közérdekből eljáró személyek védelmére nézve, a legkedvezőbb módon értelmezve azt; hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek védelme már elismerten fontos mechanizmus, amely biztosítja az uniós jogszabályok hatékony alkalmazását; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a visszaélést bejelentő azon személyek fellépéseinek bűncselekménnyé nyilvánításától, akik közérdekből tesznek közzé információt; |
| --- | --- |

52.

A visszaélést bejelentő személyek támogatása

| 53. | hangsúlyozza a közhatóságok, a szakszervezetek és a civil szervezetek szerepének fontosságát a szervezeti egységen belüli eljárások során a visszaélést bejelentő személyek támogatása és segítése tekintetében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy a szakmai kockázatokon kívül a visszaélést bejelentő személyek, valamint az őket segítők személyes, pszichológiai, társadalmi és pénzügyi kockázatokkal is szembesülnek; véleménye szerint adott esetben a visszaélést bejelentő, megfelelő forrásokkal nem rendelkező személy kérésére pszichológiai támogatást és jogi segítségnyújtást, illetve kellően indokolt esetben, illetve a visszaélést bejelentő személy ellen indított polgári vagy bírósági eljárás esetén elővigyázatossági intézkedésként szociális és pénzügyi támogatást kell számára biztosítani; hozzáfűzi, hogy a visszaélést bejelentő személyt kártérítésben kell részesíteni, függetlenül az általa a bejelentés megtétele következtében elszenvedett károk jellegétől; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ebben az összefüggésben utal arra, hogy az európai ombudsman jelezte a Parlamentben, hogy kész megvizsgálni egy ilyen testület kialakításának lehetőségét az ombudsman hivatalán belül, és sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai ombudsman fenti feladatokkal való megbízásának lehetőségét, akinek hatásköre eleve kiterjed az uniós intézményeken belüli visszaélésekre vonatkozó panaszok felderítésére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy az összes illetékes hatósággal együttműködve hozzanak meg és vezessenek be minden szükséges intézkedést az információforrások titkosságának védelme érdekében, megelőzendő a megkülönböztető jellegű fellépéseket, illetve a fenyegetéseket, valamint alakítsák ki az információk nyilvánosságra hozatalának átlátható csatornáit, állítsanak fel független nemzeti és uniós hatóságokat a visszaélést bejelentő személyek védelmére, és mérlegeljék ezen hatóságok külön támogatási forrásokkal való ellátását; kéri továbbá egy központosított európai hatóság létrehozását a magánélet védelmével foglalkozó nemzeti szervezetek mintájára a visszaélést bejelentő személyek és a tevékenységeiket segítő személyek hatékony védelme érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fenti intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében dolgozzon ki olyan eszközöket, amelyek az indokolatlan büntetőeljárás, gazdasági szankciók vagy diszkrimináció elleni védelem biztosítását helyezik középpontba; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a tagállamokat elegendő költségvetési forrással, megfelelő kompetenciával és szakemberekkel ellátott független szervezetek felállítására azzal a feladattal, hogy fogadják a bejelentéseket, ellenőrizzék azok hitelességét, kövessék nyomon a bejelentésre adott válaszokat, és nyújtsanak útmutatást a visszaélést bejelentő személyek számára, különösen abban az esetben, ha saját szervezeti egységüktől nem kapnak kedvező választ, továbbá tájékoztassák őket a megfelelő pénzügyi segítséggel kapcsolatos lehetőségekről, különösen a határokon átnyúló vagy olyan esetekben, amikor a tagállamok vagy az uniós intézmények közvetlenül érintettek; javasolja, hogy e szervezetek évente tegyenek közzé jelentést a beérkezett figyelmeztetésekről és azok feldolgozásáról, tiszteletben tartva ugyanakkor a potenciálisan folyamatban lévő vizsgálatokra vonatkozó titoktartási kötelezettséget; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy mérlegelni kellene az információkhoz való hozzáférés és a bizalmas jellegű tanácsadás ingyenes biztosítását azok számára, akik közérdekű bejelentést terveznek tenni vagy információkat terveznek nyilvánosságra hozni illegális, jogellenes vagy a közérdeket sértő vagy veszélyeztető cselekményekkel kapcsolatban; megjegyzi, hogy az ilyen információk és tanácsok nyújtására alkalmas struktúrákat azonosítani kell, és elérhetőségeiket a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy a bejelentők részére biztosított összes védelmi intézkedés megadásán túl külön garantálni kell e bejelentők számára a befogadásukat, elszállásolásukat és biztonságukat egy olyan tagállamban, amely nem kötött kiadatási egyezményt azzal az országgal, amely e cselekményeket elkövette; felhívja a Bizottságot – arra az esetre, ha az Európai Unió és a megvádolt harmadik ország között kiadatási megállapodások vannak, az EUMSZ európai menekültügyi politikáról szóló 67. cikkének (2) bekezdése értelmében –, hogy a hatáskörei keretében járjon el és minden szükséges biztonsági intézkedést hozzon meg e bejelentőkre vonatkozóan, akik komoly megtorlásoknak vannak kitéve abban az országban, amelynek illegális vagy csalárd gyakorlatait nyilvánosságra hozták; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot elegendő költségvetési forrással, megfelelő kompetenciával és szakértőkkel rendelkező, uniós szintű szervezet felállítására, azzal a feladattal, hogy összehangolja a tagállamok fellépését, különösen a határokon átnyúló esetekben; véleménye szerint ezen európai szervezetnek felhatalmazással kell rendelkeznie ahhoz, hogy bejelentéseket fogadjon, ellenőrizze azok hitelességét, kötelező erejű ajánlásokat adjon ki és útmutatást adjon a visszaélést bejelentő személyek számára a lehetséges teendőkről abban az esetben, ha az adott tagállam vagy nemzeti szervezetek által kínált válasz nyilvánvalóan nem megfelelő; javasolja, hogy e szervezetek évente tegyenek közzé jelentést a beérkezett figyelmeztetésekről és azok feldolgozásáról, tiszteletben tartva ugyanakkor a potenciálisan folyamatban lévő vizsgálatokra vonatkozó titoktartási kötelezettséget; úgy véli, hogy az európai ombudsman megbízatása kibővíthető volna oly módon, hogy ezt a feladatot is elláthassa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | úgy véli, hogy mihelyt egy figyelmeztetést súlyosnak ismertek el, megfelelő vizsgálatot kell lefolytatni, amelyet megfelelő intézkedéseknek kell követniük; hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek számára a vizsgálat során lehetővé kell tenni panaszuk pontosítását és további információk vagy bizonyítékok szolgáltatását; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ösztönzi a tagállamokat adatok, referenciaértékek és mutatók kidolgozására a visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó politikák tekintetében az állami és a magánszektorban egyaránt; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja az összes uniós intézményt, hogy tegyenek lépéseket az ombudsman 2014. július 24-i saját kezdeményezésű jelentésének kapcsán, összhangban az új személyzeti szabályzat 22c. cikkével, és felkér minden uniós szervet olyan etikai figyelmeztető mechanizmusok és visszaélések bejelentésére vonatkozó jogi keretek elfogadására, amelyek közvetlenül az ombudsmani hivatal belső szabályzatán alapulnak; megismétli, hogy elkötelezett a fentiek megvalósítása iránt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személyek számára emellett biztosítani kell azt a jogot, hogy a bejelentésükhöz kapcsolódó vizsgálat eredményét áttekintsék és észrevételeket fűzzenek hozzá; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja az intézményeket és más uniós szervezeteket, hogy jó példát mutatva haladéktalanul alkalmazzák az európai ombudsman által kiadott iránymutatásokat; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a bejelentők védelmére szolgáló saját iránymutatások maradéktalan végrehajtásáról a Bizottságban és az uniós ügynökségekben, a 2012. évi személyzeti szabályzatoknak megfelelően; felhívja a Bizottságot, hogy ténylegesen működjön együtt és tegyen koordinált erőfeszítéseket más intézményekkel – köztük az Európai Ügyészséggel – a visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rámutat, hogy jobban működő rendszert kell kidolgozni a vállalati visszaélések bejelentésére, amely kiegészítené a multinacionális vállalkozásokra vonatkozó OECD-iránymutatás értelmében létrehozott jelenlegi nemzeti kapcsolattartási pontokat és ezek hatékonyságának javítására törekszik; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek által felvetett problémákat önállóan kell kivizsgálni, és a lehető legrövidebb időn belül, védve a bejelentéssel esetleg kapcsolatba kerülő egyének jogait is; hangsúlyozza, hogy mind a visszaélést bejelentő személy, mind a nyilvánosságra hozatal által érintett bármely személy számára lehetővé kell tenni, hogy kiegészítő érveket és bizonyítékokat tárjon elő a vizsgálat során, és folyamatosan tájékoztatni kell őket a bejelentés kezeléséről; |
| --- | --- |

68.

| 69. | üdvözli a tényt, hogy a Bizottság végre csatornát hozott létre a visszaélések bejelentői számára, amelyen bejelentést tehetnek vagy információt hozhatnak nyilvánosságra a versenyre vonatkozó és kartellmegállapodásokról, ám hangsúlyozza az eljárások egyszerűsítésének szükségességét, valamint hogy el kell kerülni a csatornák túlzott számát; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0310.

(3)  HL C 208., 2016.6.10., 89. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0457.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/Publications/Convention/08-50027_F.pdf

(7)  Lásd pl. a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló 2016. július 6-i állásfoglalását, valamint a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló 2015. december 16-i állásfoglalását.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

A minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikák

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a garantált minimumjövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 9., 14., 19., 151. és 153. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 9., 14., 19., 151. és 153. cikkére,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet az emberi jogokról szóló 1993-as világkonferencia alkalmával megerősítettek, különösen annak 3., 23. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet az emberi jogokról szóló 1993-as világkonferencia alkalmával megerősítettek, különösen annak 3., 23. és 25. cikkére,

| — | tekintettel az EU Alapjogi Chartájára, különösen annak a szociális jogokkal kapcsolatos rendelkezéseire, vagyis 34., 35. és 36. cikkére, amelyek konkrétan meghatározzák a szociális és lakástámogatáshoz, az emberi egészségvédelem magas szintjéhez és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Chartájára, különösen annak a szociális jogokkal kapcsolatos rendelkezéseire, vagyis 34., 35. és 36. cikkére, amelyek konkrétan meghatározzák a szociális és lakástámogatáshoz, az emberi egészségvédelem magas szintjéhez és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez való jogot,

| — | tekintettel az Európai Szociális Chartára és különösen annak 1., 4., 6., 12., 14., 17., 19., 30. és 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Chartára és különösen annak 1., 4., 6., 12., 14., 17., 19., 30. és 31. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a kényszermunka eltörléséről szóló 29. és 105. sz. egyezményére, a társadalombiztosításról szóló 102. sz. egyezményére, valamint az ILO szociális védelmi minimumra vonatkozó 202. sz. ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a kényszermunka eltörléséről szóló 29. és 105. sz. egyezményére, a társadalombiztosításról szóló 102. sz. egyezményére, valamint az ILO szociális védelmi minimumra vonatkozó 202. sz. ajánlására,

| — | tekintettel az ILO-nak a 2009. június 19-i Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal elfogadott, a tisztességes munkára vonatkozó programjára és globális foglalkoztatási paktumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO-nak a 2009. június 19-i Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal elfogadott, a tisztességes munkára vonatkozó programjára és globális foglalkoztatási paktumára,

| — | tekintettel az EPSCO Tanács „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében” című 2013. júniusi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EPSCO Tanács „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében” című 2013. júniusi következtetéseire,

| — | tekintettel a szociális védelmi rendszerek elegendő forrásaira és szociális támogatására vonatkozó közös kritériumokról szóló, 1992. június 24-i 92/441/EGK tanácsi ajánlásra (1) (a minimumjövedelemről szóló ajánlás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelmi rendszerek elegendő forrásaira és szociális támogatására vonatkozó közös kritériumokról szóló, 1992. június 24-i 92/441/EGK tanácsi ajánlásra (1) (a minimumjövedelemről szóló ajánlás),

| — | tekintettel a szociális védelmi célok és politikák összehangolásáról szóló, 1992. július 27-i 92/442/EGK tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelmi célok és politikák összehangolásáról szóló, 1992. július 27-i 92/442/EGK tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i 2013/112/EU ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i 2013/112/EU ajánlására (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című, 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083) és kísérő dokumentumára (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című, 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083) és kísérő dokumentumára (SWD(2013)0038),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i 2008/867/EK bizottsági ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i 2008/867/EK bizottsági ajánlásra (4),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2015. március 2-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2015. március 2-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0098),

| — | tekintettel a megújított szociális menetrendről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújított szociális menetrendről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimumjövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimumjövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A szociális beruházásokról szóló megállapodás mint a válságra adott válasz” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális beruházásokról szóló megállapodás mint a válságra adott válasz” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel 2015. november 24-i állásfoglalására az egyenlőtlenségek csökkentéséről, különös tekintettel a gyermekszegénységre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015. november 24-i állásfoglalására az egyenlőtlenségek csökkentéséről, különös tekintettel a gyermekszegénységre (8),

| — | tekintettel a növekvő rezsiköltségek fényében a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekvő rezsiköltségek fényében a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a „Szegénység: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szegénység: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2011. június 15-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2011. június 15-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimumjövedelem és szegénységi mutatók” című, 2013. december 10-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimumjövedelem és szegénységi mutatók” című, 2013. december 10-i véleményére,

| — | tekintettel „A megfelelő és hozzáférhető európai minimumjövedelmi rendszerek kialakítására irányuló törekvés” című, az Európai Minimumjövedelem Hálózat (EMIN) által 2015-ben közzétett tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megfelelő és hozzáférhető európai minimumjövedelmi rendszerek kialakítására irányuló törekvés” című, az Európai Minimumjövedelem Hálózat (EMIN) által 2015-ben közzétett tanulmányra,

| — | tekintettel az Eurofound „A társadalombiztosítási ellátások igénybevétele: Az igénybe nem vett (bent ragadt) ellátások arányának csökkentése” című, 2015-ös jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „A társadalombiztosítási ellátások igénybevétele: Az igénybe nem vett (bent ragadt) ellátások arányának csökkentése” című, 2015-ös jelentésére,

| — | tekintettel az Eurofound „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után” című 2017. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után” című 2017. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Parlament A. Tematikus Főosztálya által az uniós tagállamok minimumjövedelemmel kapcsolatos politikáiról készített, végleges formában 2017. áprilisában közzétett tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament A. Tematikus Főosztálya által az uniós tagállamok minimumjövedelemmel kapcsolatos politikáiról készített, végleges formában 2017. áprilisában közzétett tanulmányra,

| — | tekintettel a 2016-ban az Európai Szociálpolitikai Hálózat (ESPN) által a Bizottság részére készített, „Minimumjövedelem-rendszerek Európában – A nemzeti politikák vizsgálata, 2015” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016-ban az Európai Szociálpolitikai Hálózat (ESPN) által a Bizottság részére készített, „Minimumjövedelem-rendszerek Európában – A nemzeti politikák vizsgálata, 2015” című jelentésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság 2016. június 15-i O-000087/2016 – B8-0710/2016 szóbeli választ igénylő kérdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság 2016. június 15-i O-000087/2016 – B8-0710/2016 szóbeli választ igénylő kérdésére,

| — | tekintettel 2016. február 2-i P-001004/2016 írásbeli választ igénylő kérdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. február 2-i P-001004/2016 írásbeli választ igénylő kérdésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszakán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszakán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (13),

| — | tekintettel az 1950. május 9-i Schuman-nyilatkozatra, amely „a munkavállalók életkörülményeinek egyenlővé tételét és javítását” követelte; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1950. május 9-i Schuman-nyilatkozatra, amely „a munkavállalók életkörülményeinek egyenlővé tételét és javítását” követelte;

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0292/2017),

| A. | mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés, melynek okai és időtartama független az érintett személy akaratától, az emberi méltóság és az alapvető emberi jogok megsértésének minősül; mivel az Unió és a tagállamok 2010-ben elkötelezték magukat amellett, hogy 2020-ra 20 millióval csökkentik a szegénység és társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számát; mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés nem az egyén felelősségi körébe, hanem a kollektív szociális felelősség körébe tartozó probléma; |
| --- | --- |

A.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés, melynek okai és időtartama független az érintett személy akaratától, az emberi méltóság és az alapvető emberi jogok megsértésének minősül; mivel az Unió és a tagállamok 2010-ben elkötelezték magukat amellett, hogy 2020-ra 20 millióval csökkentik a szegénység és társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számát; mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés nem az egyén felelősségi körébe, hanem a kollektív szociális felelősség körébe tartozó probléma;

| B. | mivel Európa a világ egyik leggazdagabb régiója, noha a jövedelmi szegénységre vonatkozó legújabb adatok rávilágítanak a szegénység és a súlyos anyagi nélkülözés fokozódására Európában, illetve a tagállamok közötti egyre nagyobb egyenlőtlenségekre; |
| --- | --- |

B.

mivel Európa a világ egyik leggazdagabb régiója, noha a jövedelmi szegénységre vonatkozó legújabb adatok rávilágítanak a szegénység és a súlyos anyagi nélkülözés fokozódására Európában, illetve a tagállamok közötti egyre nagyobb egyenlőtlenségekre;

| C. | mivel egy alacsony munkanélküliséggel párosuló virágzó gazdaság még mindig a szegénység leküzdésének leghatékonyabb eszköze; |
| --- | --- |

C.

mivel egy alacsony munkanélküliséggel párosuló virágzó gazdaság még mindig a szegénység leküzdésének leghatékonyabb eszköze;

| D. | mivel a jövedelmi szegénység csak egy része a szegénység általános fogalmának, és ezért a szegénység nemcsak anyagi erőforrásokra vonatkozik, hanem társadalmi erőforrásokra is, különös tekintettel az oktatásra, az egészségügyre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

D.

mivel a jövedelmi szegénység csak egy része a szegénység általános fogalmának, és ezért a szegénység nemcsak anyagi erőforrásokra vonatkozik, hanem társadalmi erőforrásokra is, különös tekintettel az oktatásra, az egészségügyre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre;

| E. | mivel a relatív szegénység nem a valós igényt jelzi, hanem csupán a másokhoz viszonyított jövedelmi pozíciót; |
| --- | --- |

E.

mivel a relatív szegénység nem a valós igényt jelzi, hanem csupán a másokhoz viszonyított jövedelmi pozíciót;

| F. | mivel az Eurostat által kidolgozott módszertan alapján a szegénységi küszöböt a rendelkezésre álló nemzeti ekvivalens mediánjövedelem 60 %-ában állapították meg (háztartásonként, szociális transzferek utáni jövedelemre vonatkoztatva); mivel a tagállamok között meglévő különbségek és a különböző nemzeti szociálpolitikák fényében a minimumjövedelem mértékével együtt figyelembe kell venni az olyan egyéb mutatókat is, mint például a referencia-költségvetések; mivel a jövedelem az életszínvonal közvetett mutatója, és a referencia-költségvetés tükrözi a fogyasztási szokások és a megélhetési költségek tagállamok-szerte tapasztalható különbözőségét; |
| --- | --- |

F.

mivel az Eurostat által kidolgozott módszertan alapján a szegénységi küszöböt a rendelkezésre álló nemzeti ekvivalens mediánjövedelem 60 %-ában állapították meg (háztartásonként, szociális transzferek utáni jövedelemre vonatkoztatva); mivel a tagállamok között meglévő különbségek és a különböző nemzeti szociálpolitikák fényében a minimumjövedelem mértékével együtt figyelembe kell venni az olyan egyéb mutatókat is, mint például a referencia-költségvetések; mivel a jövedelem az életszínvonal közvetett mutatója, és a referencia-költségvetés tükrözi a fogyasztási szokások és a megélhetési költségek tagállamok-szerte tapasztalható különbözőségét;

| G. | mivel a „jövedelmi különbségek” és a „szegénység” fogalmait nem szabad összekeverni; |
| --- | --- |

G.

mivel a „jövedelmi különbségek” és a „szegénység” fogalmait nem szabad összekeverni;

| H. | mivel az Európai Bizottság szerint (14) az Európai Unióban a szociális ellátások után 119 millió személyt – a teljes népesség kb. 25 %-át – fenyeget szegénység és társadalmi kirekesztés; mivel néhány tagállamban emellett tartósan magasak a munkanélküliségi ráták, és ez a helyzet különösen a fiatalok körében áll fenn, esetükben ezek a számadatok még sokkal riasztóbbak; mivel bár a számok csökkennek, még mindig a 2008-as szinthez képest még mindig több ember érintett; mivel az Unió még messze van az Európa 2020 stratégia szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos célkitűzésének megvalósításától, tekintve, hogy annak szintje továbbra kitűzött célérték fölött van; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Bizottság szerint (14) az Európai Unióban a szociális ellátások után 119 millió személyt – a teljes népesség kb. 25 %-át – fenyeget szegénység és társadalmi kirekesztés; mivel néhány tagállamban emellett tartósan magasak a munkanélküliségi ráták, és ez a helyzet különösen a fiatalok körében áll fenn, esetükben ezek a számadatok még sokkal riasztóbbak; mivel bár a számok csökkennek, még mindig a 2008-as szinthez képest még mindig több ember érintett; mivel az Unió még messze van az Európa 2020 stratégia szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos célkitűzésének megvalósításától, tekintve, hogy annak szintje továbbra kitűzött célérték fölött van;

| I. | mivel a rendelkezésre álló adatok alapján bizonyos csoportok, köztük a gyermekek, a nők, a munkanélküliek, az egyszülős háztartások, illetve a fogyatékossággal élő személyek különösen ki vannak téve a szegénységnek, a nélkülözésnek és a társadalmi kirekesztésnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a rendelkezésre álló adatok alapján bizonyos csoportok, köztük a gyermekek, a nők, a munkanélküliek, az egyszülős háztartások, illetve a fogyatékossággal élő személyek különösen ki vannak téve a szegénységnek, a nélkülözésnek és a társadalmi kirekesztésnek;

| J. | mivel a gyermekes családokat különösen sújtja a szegénység; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyermekes családokat különösen sújtja a szegénység;

| K. | mivel a magánélet és a hivatás összeegyeztethetősége különösen az egyedülálló szülők számára rendkívüli jelentőségű a szegénységből való kitörés szempontjából; |
| --- | --- |

K.

mivel a magánélet és a hivatás összeegyeztethetősége különösen az egyedülálló szülők számára rendkívüli jelentőségű a szegénységből való kitörés szempontjából;

| L. | mivel figyelembe kell venni, hogy valamennyi szakpolitikai területbe be kell építeni a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzését és az azok elleni küzdelmet szolgáló fellépéseket, biztosítani kell a közszolgáltatásokhoz, a tisztességes munkahelyekhez való hozzáférést és a méltó élethez szükséges jövedelmet; |
| --- | --- |

L.

mivel figyelembe kell venni, hogy valamennyi szakpolitikai területbe be kell építeni a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzését és az azok elleni küzdelmet szolgáló fellépéseket, biztosítani kell a közszolgáltatásokhoz, a tisztességes munkahelyekhez való hozzáférést és a méltó élethez szükséges jövedelmet;

| M. | mivel a Bizottság szerint egyes országokban továbbra is alapvető probléma a magas munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség; mivel – amint arra Thyssen biztos rámutatott – a széles körű jövedelmi egyenlőtlenségek nemcsak a társadalmi kohézió szempontjából károsak, hanem a fenntartható gazdasági növekedést is gátolják; mivel – az Eurofound megállapítása szerint – a válság általában véve súlyosabb hatással járt az alacsony jövedelműek körében, növelve az európai társadalmakon belüli egyenlőtlenségeket (15); |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság szerint egyes országokban továbbra is alapvető probléma a magas munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség; mivel – amint arra Thyssen biztos rámutatott – a széles körű jövedelmi egyenlőtlenségek nemcsak a társadalmi kohézió szempontjából károsak, hanem a fenntartható gazdasági növekedést is gátolják; mivel – az Eurofound megállapítása szerint – a válság általában véve súlyosabb hatással járt az alacsony jövedelműek körében, növelve az európai társadalmakon belüli egyenlőtlenségeket (15);

| N. | mivel a hajléktalanság a szegénység és a nélkülözés legszélsőségesebb formáját jelenti, és az elmúlt években szinte valamennyi tagállamban növekedett, mindenekelőtt azokban, amelyeket a gazdasági és pénzügyi válság a legsúlyosabban érintett; mivel a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) szerint Unió-szerte évente mintegy 4 millió ember tapasztalja meg a hajléktalanságot, több mint 10,5 millió háztartás él súlyosan rossz lakhatási körülmények között, és 22,3 millió háztartás számára jelentenek a lakhatási költségek túlzott terhet, tekintve, hogy a rendelkezésükre álló jövedelem több mint 40 %-át költik lakhatásra; |
| --- | --- |

N.

mivel a hajléktalanság a szegénység és a nélkülözés legszélsőségesebb formáját jelenti, és az elmúlt években szinte valamennyi tagállamban növekedett, mindenekelőtt azokban, amelyeket a gazdasági és pénzügyi válság a legsúlyosabban érintett; mivel a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) szerint Unió-szerte évente mintegy 4 millió ember tapasztalja meg a hajléktalanságot, több mint 10,5 millió háztartás él súlyosan rossz lakhatási körülmények között, és 22,3 millió háztartás számára jelentenek a lakhatási költségek túlzott terhet, tekintve, hogy a rendelkezésükre álló jövedelem több mint 40 %-át költik lakhatásra;

| O. | mivel a jelenlegi helyzet miatt olyan intézkedésekre van szükség, amelyek előmozdítják a minimumjövedelmet biztosító nemzeti rendszereket, hogy a nem elegendő jövedelemmel rendelkező, bizonyos jogosultsági kritériumoknak megfelelő személyek számára garantálhatók legyenek a méltóságteljes élet feltételei, ugyanakkor előrelépés történjen a társadalmi és a munkaerőpiaci integráció terén, továbbá biztosított legyen az esélyegyenlőség az alapvető jogok gyakorlása tekintetében; mivel az oktatás, az újraelosztást célzó szociális transzferek és juttatások, a méltányos adópolitika és a szilárd foglalkoztatáspolitika a jövedelmi egyenlőtlenségek mérséklésének fontos tényezői, amelyek csökkentik a munkanélküliségi arányt és mérséklik a szegénységet; mivel a tisztességes munkalehetőség védelmet biztosítana a szegénység kockázatával szemben, és a társadalmi integráció egyik jelentős, nélkülözhetetlen eszközének tekinthető; |
| --- | --- |

O.

mivel a jelenlegi helyzet miatt olyan intézkedésekre van szükség, amelyek előmozdítják a minimumjövedelmet biztosító nemzeti rendszereket, hogy a nem elegendő jövedelemmel rendelkező, bizonyos jogosultsági kritériumoknak megfelelő személyek számára garantálhatók legyenek a méltóságteljes élet feltételei, ugyanakkor előrelépés történjen a társadalmi és a munkaerőpiaci integráció terén, továbbá biztosított legyen az esélyegyenlőség az alapvető jogok gyakorlása tekintetében; mivel az oktatás, az újraelosztást célzó szociális transzferek és juttatások, a méltányos adópolitika és a szilárd foglalkoztatáspolitika a jövedelmi egyenlőtlenségek mérséklésének fontos tényezői, amelyek csökkentik a munkanélküliségi arányt és mérséklik a szegénységet; mivel a tisztességes munkalehetőség védelmet biztosítana a szegénység kockázatával szemben, és a társadalmi integráció egyik jelentős, nélkülözhetetlen eszközének tekinthető;

| P. | mivel a Eurofound egyik áttekintése szerint az Unióban sokan nem részesülnek azokban a – többek között munkához kapcsolódó – juttatásokban, amelyekre jogosultak lennének, aminek oka például a juttatási rendszerek vagy a kérelmezési eljárások bonyolult volta, vagy az, hogy az adott személy nem tud a jogosultságról; |
| --- | --- |

P.

mivel a Eurofound egyik áttekintése szerint az Unióban sokan nem részesülnek azokban a – többek között munkához kapcsolódó – juttatásokban, amelyekre jogosultak lennének, aminek oka például a juttatási rendszerek vagy a kérelmezési eljárások bonyolult volta, vagy az, hogy az adott személy nem tud a jogosultságról;

| Q. | mivel a minimumjövedelem fogalmát nem szabad összekeverni a minimálbér fogalmával, amelyet kollektív szerződésekben vagy nemzeti szintű jogszabályokban rögzítenek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a minimumjövedelem fogalmát nem szabad összekeverni a minimálbér fogalmával, amelyet kollektív szerződésekben vagy nemzeti szintű jogszabályokban rögzítenek;

| R. | mivel a bérek megállapítása a tagállamok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

R.

mivel a bérek megállapítása a tagállamok hatáskörébe tartozik;

| S. | mivel a minimumjövedelem-rendszerek valamennyi uniós tagállamban való bevezetése, megfelelő költségvetéssel, emberi és anyagi erőforrásokkal, továbbá a munkaképes személyekre vonatkozó aktív foglalkoztatási szakpolitikákkal együtt a szegénység és egyenlőtlenség elleni küzdelmet célzó fontos és hatékony intézkedés, ami hozzájárul a gazdasági és területi kohézió biztosításához, az egyének alapvető jogainak védelméhez, a gazdasági és társadalmi célok közötti egyensúly megteremtéséhez, valamint a társadalmi és munkaerőpiaci integráció elősegítéséhez; |
| --- | --- |

S.

mivel a minimumjövedelem-rendszerek valamennyi uniós tagállamban való bevezetése, megfelelő költségvetéssel, emberi és anyagi erőforrásokkal, továbbá a munkaképes személyekre vonatkozó aktív foglalkoztatási szakpolitikákkal együtt a szegénység és egyenlőtlenség elleni küzdelmet célzó fontos és hatékony intézkedés, ami hozzájárul a gazdasági és területi kohézió biztosításához, az egyének alapvető jogainak védelméhez, a gazdasági és társadalmi célok közötti egyensúly megteremtéséhez, valamint a társadalmi és munkaerőpiaci integráció elősegítéséhez;

| T. | mivel a társadalombiztosítási rendszerek biztosítása és irányítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amit az Unió ugyan koordinál, de nem harmonizál; |
| --- | --- |

T.

mivel a társadalombiztosítási rendszerek biztosítása és irányítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amit az Unió ugyan koordinál, de nem harmonizál;

| U. | mivel az Európai Társadalmi Megfigyelőközpont szerint 26 uniós tagállamban már léteznek különféle formájú jövedelemtámogatások (16); |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Társadalmi Megfigyelőközpont szerint 26 uniós tagállamban már léteznek különféle formájú jövedelemtámogatások (16);

| V. | mivel számos különbség van a tagállamok között a minimumjövedelemre irányuló politikák kezelése tekintetében, minthogy a méltóságteljes élethez való jogot nem minden uniós tagállamban tekintik egyetemes és alanyi jognak; mivel az igénybe nem vett juttatások aránya magas, illetve nincsenek összehangolva egymással a jövedelemtámogatások, az aktív munkaerőpiaci politikák és a szociális szolgáltatások; mivel a minimumjövedelem-rendszerek csupán néhány esetben képesek kiemelni az embereket a szegénységből; |
| --- | --- |

V.

mivel számos különbség van a tagállamok között a minimumjövedelemre irányuló politikák kezelése tekintetében, minthogy a méltóságteljes élethez való jogot nem minden uniós tagállamban tekintik egyetemes és alanyi jognak; mivel az igénybe nem vett juttatások aránya magas, illetve nincsenek összehangolva egymással a jövedelemtámogatások, az aktív munkaerőpiaci politikák és a szociális szolgáltatások; mivel a minimumjövedelem-rendszerek csupán néhány esetben képesek kiemelni az embereket a szegénységből;

| W. | mivel a legkiszolgáltatottabb emberek között vannak olyanok, például a hajléktalanok, akik nehezen férnek hozzá minimumjövedelem-rendszerekhez; |
| --- | --- |

W.

mivel a legkiszolgáltatottabb emberek között vannak olyanok, például a hajléktalanok, akik nehezen férnek hozzá minimumjövedelem-rendszerekhez;

| X. | mivel a méltóságteljes életszínvonal kialakításához nem elegendő jövedelemmel rendelkezők számára a megfelelő mértékű minimumjövedelem garantálása, a munkaerő világába való visszalépésre vagy belépésre irányuló intézkedésekben való részvétel, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés és a munkakereséshez szükséges motiváció biztosítása mind olyan rendelkezések, amelyek szerepelnek a szociális jogok pillérének első tervezetében (17); mivel Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke a Brüsszelben, 2017. január 23-án megrendezett magas szintű konferencián, a kérdéssel kapcsolatos konzultáció összegzésekor kitartott amellett, hogy minden tagállamnak el kell fogadnia ilyen intézkedéseket; |
| --- | --- |

X.

mivel a méltóságteljes életszínvonal kialakításához nem elegendő jövedelemmel rendelkezők számára a megfelelő mértékű minimumjövedelem garantálása, a munkaerő világába való visszalépésre vagy belépésre irányuló intézkedésekben való részvétel, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés és a munkakereséshez szükséges motiváció biztosítása mind olyan rendelkezések, amelyek szerepelnek a szociális jogok pillérének első tervezetében (17); mivel Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke a Brüsszelben, 2017. január 23-án megrendezett magas szintű konferencián, a kérdéssel kapcsolatos konzultáció összegzésekor kitartott amellett, hogy minden tagállamnak el kell fogadnia ilyen intézkedéseket;

| Y. | mivel az Eurostat szerint 2015-ben a 20 és 64 év közötti uniós polgárok foglalkoztatási rátája 70,1 % volt, és messze elmaradt az Európa 2020 stratégiában kitűzött 75 %-os céltól; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Eurostat szerint 2015-ben a 20 és 64 év közötti uniós polgárok foglalkoztatási rátája 70,1 % volt, és messze elmaradt az Európa 2020 stratégiában kitűzött 75 %-os céltól;

| Z. | mivel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2015. március 2-i bizottsági javaslat ismét hangsúlyozza, hogy a szegénység elleni küzdelemben fontos a jövedelemtámogatás (8. iránymutatás); |
| --- | --- |

Z.

mivel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2015. március 2-i bizottsági javaslat ismét hangsúlyozza, hogy a szegénység elleni küzdelemben fontos a jövedelemtámogatás (8. iránymutatás);

| AA. | mivel a jól kialakított, megfelelő és széles körben elérhető minimumjövedelem-támogatási rendszerek nem akadályozzák meg vagy teszik kevésbé vonzóvá a munkaerőpiacra való visszatérést, továbbá segítenek fellendíteni a belső keresletet; |
| --- | --- |

AA.

mivel a jól kialakított, megfelelő és széles körben elérhető minimumjövedelem-támogatási rendszerek nem akadályozzák meg vagy teszik kevésbé vonzóvá a munkaerőpiacra való visszatérést, továbbá segítenek fellendíteni a belső keresletet;

| AB. | mivel a 2008. október 3-i aktív befogadásról szóló bizottsági ajánlás helyesen ismerte fel, hogy az aktív befogadásra irányuló politikának amellett, hogy megkönnyíti a munkaképes személyek fenntartható és minőségi foglalkoztatáshoz való hozzáférését, feladata, hogy „a nem munkaképesek számára [...] méltó életkörülményeket biztosítson, és támogassa társadalmi szerepvállalásukat”; |
| --- | --- |

AB.

mivel a 2008. október 3-i aktív befogadásról szóló bizottsági ajánlás helyesen ismerte fel, hogy az aktív befogadásra irányuló politikának amellett, hogy megkönnyíti a munkaképes személyek fenntartható és minőségi foglalkoztatáshoz való hozzáférését, feladata, hogy „a nem munkaképesek számára [...] méltó életkörülményeket biztosítson, és támogassa társadalmi szerepvállalásukat”;

| AC. | mivel 2015. október 5-én a Tanács következtetéseket fogadott el a nyugdíjak megfelelőségéről, amelyben döntő jelentőségűnek nevezte, hogy az állami nyugdíj-, illetve egyéb szociális védelmi rendszerek megfelelő biztosítékokkal rendelkezzenek azon személyek tekintetében, akiknek a munkalehetőségei nem teszik vagy nem tették lehetővé elegendő nyugdíjjogosultság felhalmozását, és rámutatott, hogy e biztosítékok közé tartoznak mindenekelőtt a minimálnyugdíjak vagy egyéb, időskorúak számára nyújtott minimumjövedelmek; |
| --- | --- |

AC.

mivel 2015. október 5-én a Tanács következtetéseket fogadott el a nyugdíjak megfelelőségéről, amelyben döntő jelentőségűnek nevezte, hogy az állami nyugdíj-, illetve egyéb szociális védelmi rendszerek megfelelő biztosítékokkal rendelkezzenek azon személyek tekintetében, akiknek a munkalehetőségei nem teszik vagy nem tették lehetővé elegendő nyugdíjjogosultság felhalmozását, és rámutatott, hogy e biztosítékok közé tartoznak mindenekelőtt a minimálnyugdíjak vagy egyéb, időskorúak számára nyújtott minimumjövedelmek;

| AD. | mivel a Tanács a 92/441/EGK ajánlásában kéri a tagállamokat, hogy ismerjék el valamennyi személy alapvető jogát a szociális támogatáshoz és a méltóságteljes élethez szükséges erőforrásokhoz; mivel a Tanács az 1992. július 27-i 92/442/EGK ajánlásában sürgeti a tagállamokat, hogy szociális védelmi rendszerüket ezen alapelvekre építsék; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Tanács a 92/441/EGK ajánlásában kéri a tagállamokat, hogy ismerjék el valamennyi személy alapvető jogát a szociális támogatáshoz és a méltóságteljes élethez szükséges erőforrásokhoz; mivel a Tanács az 1992. július 27-i 92/442/EGK ajánlásában sürgeti a tagállamokat, hogy szociális védelmi rendszerüket ezen alapelvekre építsék;

| AE. | mivel az 1999. december 17-i következtetéseiben a Tanács a társadalmi befogadás előmozdítását a szociális védelem korszerűsítésének és javításának egyik célkitűzéseként hagyta jóvá, |
| --- | --- |

AE.

mivel az 1999. december 17-i következtetéseiben a Tanács a társadalmi befogadás előmozdítását a szociális védelem korszerűsítésének és javításának egyik célkitűzéseként hagyta jóvá,

| AF. | mivel az aktív befogadásról szóló ajánlás a megfelelő jövedelemtámogatást az aktív befogadási stratégia három egyformán fontos elemének egyikeként határozza meg, és hangsúlyozza, hogy amellett minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és befogadó munkaerőpiacokra van szükség; továbbá mivel a társadalmi befogadás előmozdításához összehangolt, az egyénre és az általa eltartottakra irányuló intézkedésekre van szükség, amelyeket a stabil foglalkoztatás előmozdításának kell kísérnie; |
| --- | --- |

AF.

mivel az aktív befogadásról szóló ajánlás a megfelelő jövedelemtámogatást az aktív befogadási stratégia három egyformán fontos elemének egyikeként határozza meg, és hangsúlyozza, hogy amellett minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és befogadó munkaerőpiacokra van szükség; továbbá mivel a társadalmi befogadás előmozdításához összehangolt, az egyénre és az általa eltartottakra irányuló intézkedésekre van szükség, amelyeket a stabil foglalkoztatás előmozdításának kell kísérnie;

| AG. | mivel számos országban leginkább az akadályozza az aktív befogadás különböző elemei közötti hatékony kapcsolatok kialakítását, hogy hiányoznak a kapacitások, a készségek és az erőforrások az állami foglalkoztatási szolgálatoknál és a szociális támogató intézményeknél, nincs koordináció és együttműködés a szolgálatok között, emellett a támogatásra szoruló különféle csoportok közül jellemzően azokat részesítik elsőbbségben, amelyek számára könnyebb lehet az újbóli munkaerőpiaci beilleszkedés (18); |
| --- | --- |

AG.

mivel számos országban leginkább az akadályozza az aktív befogadás különböző elemei közötti hatékony kapcsolatok kialakítását, hogy hiányoznak a kapacitások, a készségek és az erőforrások az állami foglalkoztatási szolgálatoknál és a szociális támogató intézményeknél, nincs koordináció és együttműködés a szolgálatok között, emellett a támogatásra szoruló különféle csoportok közül jellemzően azokat részesítik elsőbbségben, amelyek számára könnyebb lehet az újbóli munkaerőpiaci beilleszkedés (18);

| AH. | mivel az Európai Bizottság 2013-as szociális beruházási csomagja ismételten rámutatott az aktív befogadási megközelítés fontosságára, és ezen belül hangsúlyozta a megfelelő minimumjövedelemre irányuló támogatás jelentőségét; mivel megállapítást nyert, hogy javítani lehet a meglévő nemzeti minimumjövedelem-rendszerek megfelelőségét annak érdekében, hogy a rendszer által biztosított jövedelmi szint elég magas legyen a tisztességes megélhetéshez; mivel a dokumentum megemlíti, hogy „a Bizottság az európai szemeszter részeként nyomon követi a jövedelemtámogatás megfelelőségét, erre a célra pedig referencia-költségvetéseket használ, miután ezeket a tagállamokkal együtt kidolgozta”; |
| --- | --- |

AH.

mivel az Európai Bizottság 2013-as szociális beruházási csomagja ismételten rámutatott az aktív befogadási megközelítés fontosságára, és ezen belül hangsúlyozta a megfelelő minimumjövedelemre irányuló támogatás jelentőségét; mivel megállapítást nyert, hogy javítani lehet a meglévő nemzeti minimumjövedelem-rendszerek megfelelőségét annak érdekében, hogy a rendszer által biztosított jövedelmi szint elég magas legyen a tisztességes megélhetéshez; mivel a dokumentum megemlíti, hogy „a Bizottság az európai szemeszter részeként nyomon követi a jövedelemtámogatás megfelelőségét, erre a célra pedig referencia-költségvetéseket használ, miután ezeket a tagállamokkal együtt kidolgozta”;

| AI. | mivel az ILO szociális védelmi minimumra vonatkozó 202. sz. ajánlása kimondja, hogy az országoknak „a lehető leggyorsabban ki kell alakítaniuk és fenn kell tartaniuk szociális védelmi minimumukat, amelynek alapvető szociális biztonsági garanciákat kell magában foglalnia”, továbbá megállapítja, hogy „A garanciáknak minimális szinten biztosítaniuk kell, hogy élete folyamán minden rászoruló mindvégig hozzájusson az alapvető egészségügyi ellátáshoz és az alapvető jövedelembiztonsághoz, amelyek együttesen biztosítják a javakhoz és a szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférést”; |
| --- | --- |

AI.

mivel az ILO szociális védelmi minimumra vonatkozó 202. sz. ajánlása kimondja, hogy az országoknak „a lehető leggyorsabban ki kell alakítaniuk és fenn kell tartaniuk szociális védelmi minimumukat, amelynek alapvető szociális biztonsági garanciákat kell magában foglalnia”, továbbá megállapítja, hogy „A garanciáknak minimális szinten biztosítaniuk kell, hogy élete folyamán minden rászoruló mindvégig hozzájusson az alapvető egészségügyi ellátáshoz és az alapvető jövedelembiztonsághoz, amelyek együttesen biztosítják a javakhoz és a szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférést”;

| AJ. | mivel a Tanács felismerte a megfelelő jövedelemtámogatással párosuló aktív befogadás szükségességét, valamint az integrált életciklus-alapú megközelítés fontosságát a szegénység leküzdéséhez (19); |
| --- | --- |

AJ.

mivel a Tanács felismerte a megfelelő jövedelemtámogatással párosuló aktív befogadás szükségességét, valamint az integrált életciklus-alapú megközelítés fontosságát a szegénység leküzdéséhez (19);

| AK. | mivel a tartósan munkanélküli személyek – vagyis 2015 végén az összes uniós munkanélküli 48,1 %-a, azaz 10,9 millió személy – sokkal nehezebben tudnak visszatérni a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

AK.

mivel a tartósan munkanélküli személyek – vagyis 2015 végén az összes uniós munkanélküli 48,1 %-a, azaz 10,9 millió személy – sokkal nehezebben tudnak visszatérni a munkaerőpiacra;

| AL. | mivel a gyermekek fölnevelése és az erre fordított idő gyakran masszív veszteséget képez a jövedelmekben, és tartós anyagi hátrányokkal („family pay gap”) jár; |
| --- | --- |

AL.

mivel a gyermekek fölnevelése és az erre fordított idő gyakran masszív veszteséget képez a jövedelmekben, és tartós anyagi hátrányokkal („family pay gap”) jár;

| AM. | mivel az anyák és apák oktatási szolgáltatása valódi munka, és így valódi munkaként kell azt elismerni; |
| --- | --- |

AM.

mivel az anyák és apák oktatási szolgáltatása valódi munka, és így valódi munkaként kell azt elismerni;

| AN. | mivel 2015 végén az EU inaktív népességének 5,1 %-át olyan reményüket vesztett személyek alkották, akik szeretnének dolgozni, de felhagytak az álláskereséssel, és mivel őket nem számítják bele szisztematikusan a munkanélküliségi statisztikákba; |
| --- | --- |

AN.

mivel 2015 végén az EU inaktív népességének 5,1 %-át olyan reményüket vesztett személyek alkották, akik szeretnének dolgozni, de felhagytak az álláskereséssel, és mivel őket nem számítják bele szisztematikusan a munkanélküliségi statisztikákba;

| AO. | mivel a munkanélküliség gyorsan és folyamatosan rontja a munkavállalók életkörülményeit, valamint lelki és érzelmi állapotát, ami megnehezíti a készségek naprakésszé tételét és ennek következtében a munkaerőpiacra való (újbóli) integrációt; |
| --- | --- |

AO.

mivel a munkanélküliség gyorsan és folyamatosan rontja a munkavállalók életkörülményeit, valamint lelki és érzelmi állapotát, ami megnehezíti a készségek naprakésszé tételét és ennek következtében a munkaerőpiacra való (újbóli) integrációt;

| AP. | mivel bizonyos közfoglalkoztatási programok hatékony eszköznek bizonyulhatnak, és a minimumjövedelem-rendszerekkel együtt a társadalmi és szakmai integráció eszközeként szolgálhatnak bizonyos csoportok számára, mint például a munkanélküli fiatalok, a tartósan munkanélküliek vagy egyéb kiszolgáltatott csoportok; mivel az ilyen programok hatékonyan működhetnek az olyan helyeken és hátrányos földrajzi területeken, ahol átképzésre van szükség; mivel az állami szociális foglalkoztatási programok keretében foglalkoztatott személyek könnyebben találnak állást; mivel ezeknek a programoknak tisztes bért kell kínálniuk, személyre szabott útitervet kell magukban foglalniuk és tisztességes munka megszerzését kell eredményezniük; |
| --- | --- |

AP.

mivel bizonyos közfoglalkoztatási programok hatékony eszköznek bizonyulhatnak, és a minimumjövedelem-rendszerekkel együtt a társadalmi és szakmai integráció eszközeként szolgálhatnak bizonyos csoportok számára, mint például a munkanélküli fiatalok, a tartósan munkanélküliek vagy egyéb kiszolgáltatott csoportok; mivel az ilyen programok hatékonyan működhetnek az olyan helyeken és hátrányos földrajzi területeken, ahol átképzésre van szükség; mivel az állami szociális foglalkoztatási programok keretében foglalkoztatott személyek könnyebben találnak állást; mivel ezeknek a programoknak tisztes bért kell kínálniuk, személyre szabott útitervet kell magukban foglalniuk és tisztességes munka megszerzését kell eredményezniük;

| AQ. | mivel a 2017. évi éves növekedési jelentésről és közös foglalkoztatási jelentésről szóló, az EPSCO Tanács által 2017. március 3-án elfogadott tanácsi következtetések (20) felhívják a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális védelmi rendszerek megfelelő jövedelemtámogatást biztosítsanak, és hangsúlyozzák, hogy a reformok középpontjában továbbra is – egyebek mellett – az aktivitást ösztönző és támogató, magas színvonalú szolgáltatások biztosításának kell állnia; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a 2017. évi éves növekedési jelentésről és közös foglalkoztatási jelentésről szóló, az EPSCO Tanács által 2017. március 3-án elfogadott tanácsi következtetések (20) felhívják a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális védelmi rendszerek megfelelő jövedelemtámogatást biztosítsanak, és hangsúlyozzák, hogy a reformok középpontjában továbbra is – egyebek mellett – az aktivitást ösztönző és támogató, magas színvonalú szolgáltatások biztosításának kell állnia;

| AR. | mivel a szakképzés, többek között a viszonossági alapú képzés révén, lehetővé teszi a valamely szakmai tevékenység végzéséhez szükséges készségek elsajátítását és saját szakmai hálózat kiépítését, ami hozzájárul a hosszú távú munkaerőpiaci integrációhoz és csökkenti a szegénység kockázatát; |
| --- | --- |

AR.

mivel a szakképzés, többek között a viszonossági alapú képzés révén, lehetővé teszi a valamely szakmai tevékenység végzéséhez szükséges készségek elsajátítását és saját szakmai hálózat kiépítését, ami hozzájárul a hosszú távú munkaerőpiaci integrációhoz és csökkenti a szegénység kockázatát;

| AS. | mivel a minimumjövedelem-rendszerek a kormányzati szociális kiadások igen csekély hányadát teszik ki, miközben rendkívüli megtérülést biztosítanak, a beruházás elmaradásának költsége pedig óriási közvetlen hatásokkal jár az érintett személyekre nézve, és hosszú távú költségeket jelent a társadalom számára; |
| --- | --- |

AS.

mivel a minimumjövedelem-rendszerek a kormányzati szociális kiadások igen csekély hányadát teszik ki, miközben rendkívüli megtérülést biztosítanak, a beruházás elmaradásának költsége pedig óriási közvetlen hatásokkal jár az érintett személyekre nézve, és hosszú távú költségeket jelent a társadalom számára;

| AT. | mivel a minimumjövedelem-rendszerek az egész társadalom számára kedvezőek, mivel nélkülözhetetlenek a társadalmak egyenlőbbé válásához, és az egyenlőbb társadalmak számos társadalmi és gazdasági mutató tekintetében jobban teljesítenek; |
| --- | --- |

AT.

mivel a minimumjövedelem-rendszerek az egész társadalom számára kedvezőek, mivel nélkülözhetetlenek a társadalmak egyenlőbbé válásához, és az egyenlőbb társadalmak számos társadalmi és gazdasági mutató tekintetében jobban teljesítenek;

| AU. | mivel a minimumjövedelem-rendszerek a gazdasági ösztönzőcsomagok hatékony formái, mivel a pénz sürgető igények kezelésére szolgál, és azonnal visszakerül a reálgazdaságba; |
| --- | --- |

AU.

mivel a minimumjövedelem-rendszerek a gazdasági ösztönzőcsomagok hatékony formái, mivel a pénz sürgető igények kezelésére szolgál, és azonnal visszakerül a reálgazdaságba;

| AV. | mivel az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke elismeri a megfelelő életszínvonalhoz való jogot, amely a juttatások olyan szintjére vonatkozik, amely elegendő forrást biztosít az adott személy számára az „egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz”; mivel a lefedettség azt a kört jelenti, amelyben a valamely minimumjövedelem-rendszerre való jogosultság feltételei valamennyi, támogatásra szoruló személy esetében fennállnak; mivel az igénybevételi arány azt jelenti, hogy a minimumjövedelem-támogatásra jogosult személyek mennyiben részesülnek abban ténylegesen; |
| --- | --- |

AV.

mivel az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke elismeri a megfelelő életszínvonalhoz való jogot, amely a juttatások olyan szintjére vonatkozik, amely elegendő forrást biztosít az adott személy számára az „egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz”; mivel a lefedettség azt a kört jelenti, amelyben a valamely minimumjövedelem-rendszerre való jogosultság feltételei valamennyi, támogatásra szoruló személy esetében fennállnak; mivel az igénybevételi arány azt jelenti, hogy a minimumjövedelem-támogatásra jogosult személyek mennyiben részesülnek abban ténylegesen;

| AW. | mivel a megfelelő kifizetések hiánya a korlátozott lefedettséggel és az alacsony igénybevételi aránnyal párosulva – amelynek oka többek között az alacsony színvonalú igazgatás, az információkhoz való nem megfelelő hozzáférés, a túlzott bürokrácia és a megbélyegzés – gyakran azt jelenti, hogy ezek a kifizetések messze nem biztosítanak tisztes megélhetést a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai számára (21); |
| --- | --- |

AW.

mivel a megfelelő kifizetések hiánya a korlátozott lefedettséggel és az alacsony igénybevételi aránnyal párosulva – amelynek oka többek között az alacsony színvonalú igazgatás, az információkhoz való nem megfelelő hozzáférés, a túlzott bürokrácia és a megbélyegzés – gyakran azt jelenti, hogy ezek a kifizetések messze nem biztosítanak tisztes megélhetést a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai számára (21);

| AX. | mivel számos tagállamnak súlyos költségvetési hiányt, megemelkedett mértékű adósságot és ennek következtében a szociális kiadások megszigorítását kell kezelnie, ami kihatott a közegészségügyi, az oktatási, a szociális védelmi és a lakhatási támogatási rendszerekre, és különösen a kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és azok megfelelőségére, rendelkezésre állására és minőségére, ez pedig negatív hatással volt e tagállamokban a társadalom leginkább rászoruló tagjaira; |
| --- | --- |

AX.

mivel számos tagállamnak súlyos költségvetési hiányt, megemelkedett mértékű adósságot és ennek következtében a szociális kiadások megszigorítását kell kezelnie, ami kihatott a közegészségügyi, az oktatási, a szociális védelmi és a lakhatási támogatási rendszerekre, és különösen a kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és azok megfelelőségére, rendelkezésre állására és minőségére, ez pedig negatív hatással volt e tagállamokban a társadalom leginkább rászoruló tagjaira;

| AY. | mivel a minimumjövedelem-rendszerek a gazdasági megrázkódtatásokra reagálva automatikus makrogazdasági stabilizátorként működhetnek; |
| --- | --- |

AY.

mivel a minimumjövedelem-rendszerek a gazdasági megrázkódtatásokra reagálva automatikus makrogazdasági stabilizátorként működhetnek;

| AZ. | mivel a minimumjövedelem-rendszerek eredményessége a szegénység mérséklése, a munkaerőpiaci integráció – különösen a fiatalok esetében történő – elősegítése és az automatikus stabilizátorként való működés terén tagállamonként jelentős eltéréseket mutat; |
| --- | --- |

AZ.

mivel a minimumjövedelem-rendszerek eredményessége a szegénység mérséklése, a munkaerőpiaci integráció – különösen a fiatalok esetében történő – elősegítése és az automatikus stabilizátorként való működés terén tagállamonként jelentős eltéréseket mutat;

| BA. | mivel a minimumjövedelemmel kapcsolatos politikák automatikus stabilizátorként szolgálnak; mivel a recesszió a háztartások rendelkezésre álló jövedelemre irányuló szilárd támogatási rendszert alkalmazó országokban kisebb mértékű volt; |
| --- | --- |

BA.

mivel a minimumjövedelemmel kapcsolatos politikák automatikus stabilizátorként szolgálnak; mivel a recesszió a háztartások rendelkezésre álló jövedelemre irányuló szilárd támogatási rendszert alkalmazó országokban kisebb mértékű volt;

| BB. | mivel az adókikerülés és az adókijátszás egyenlőtlen versenyfeltételeket teremt az EU-ban, és olyan nagy mennyiségű bevételtől fosztja meg a tagállamokat, amely egyébként hozzájárulhatott volna a szilárd alapokon nyugvó szociális és társadalombiztosítási politika elégséges finanszírozásához és a kormányzati bevételek csökkentéséhez, amikor ezeket a bevételeket a gazdasági növekedés feltételeinek javítására, a jövedelmek emelésére és a szociálpolitikákra lehetne fordítani; mivel ez a jelenség komoly problémát jelent az EU-ban; |
| --- | --- |

BB.

mivel az adókikerülés és az adókijátszás egyenlőtlen versenyfeltételeket teremt az EU-ban, és olyan nagy mennyiségű bevételtől fosztja meg a tagállamokat, amely egyébként hozzájárulhatott volna a szilárd alapokon nyugvó szociális és társadalombiztosítási politika elégséges finanszírozásához és a kormányzati bevételek csökkentéséhez, amikor ezeket a bevételeket a gazdasági növekedés feltételeinek javítására, a jövedelmek emelésére és a szociálpolitikákra lehetne fordítani; mivel ez a jelenség komoly problémát jelent az EU-ban;

| BC. | mivel több tanulmány azt mutatja, hogy a szegénység milyen kedvezőtlenül hat a gazdasági növekedésre (22); |
| --- | --- |

BC.

mivel több tanulmány azt mutatja, hogy a szegénység milyen kedvezőtlenül hat a gazdasági növekedésre (22);

| BD. | mivel egyes tagállamok kísérleti projekteket indítanak el, hogy teszteljék az egyetemes alapjövedelmet meghatározó politikákat, például Finnországban, ahol 2 000, véletlenszerűen kiválasztott munkanélküli havi 560 eurót fog feltétel nélkül kapni, ami minden bizonnyal megfelelően ösztönözni fogja őket, hogy ideiglenes vagy részmunkaidős munkát vállaljanak el; |
| --- | --- |

BD.

mivel egyes tagállamok kísérleti projekteket indítanak el, hogy teszteljék az egyetemes alapjövedelmet meghatározó politikákat, például Finnországban, ahol 2 000, véletlenszerűen kiválasztott munkanélküli havi 560 eurót fog feltétel nélkül kapni, ami minden bizonnyal megfelelően ösztönözni fogja őket, hogy ideiglenes vagy részmunkaidős munkát vállaljanak el;

| BE. | mivel számos tagállam fontolóra veszi az alapjövedelem bevezetését; |
| --- | --- |

BE.

mivel számos tagállam fontolóra veszi az alapjövedelem bevezetését;

Minimumjövedelem-rendszerek

| 1. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő minimumjövedelem-rendszereket a munkaképes személyek munkába való visszatérését támogató intézkedésekkel, valamint a kedvezményezettek személyes és családi helyzetéhez igazított oktatási és képzési programokkal társítva, a nem megfelelő jövedelemmel rendelkező háztartások támogatása érdekében, lehetővé téve a számukra a tisztességes megélhetést; hangsúlyozza, hogy e minimumjövedelemnek az utolsó szociális védelmi hálót kell képeznie, és megfelelő pénzügyi támogatást kell nyújtania a minőségi szolgáltatásokhoz való garantált hozzáférés és az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák mellett, a szegénység elleni küzdelem hatékony módjaként, továbbá tisztességes megélhetést kell biztosítania mindazoknak, akik nem rendelkeznek elegendő erőforrással; úgy véli, hogy a szociális támogatáshoz való jog alapvető jog, és hogy a megfelelő minimumjövedelem-rendszereknek elő kell segítenie az emberek számára a méltó életet, támogatnia kell a társadalomban való teljes körű részvételüket, és biztosítania kell függetlenségüket a teljes életút során; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a befogadó és szegénység nélküli társadalmak előmozdítását a munka értékének növelésére, a munkavállalói jogok kollektív szerződésre épülő előmozdítására, valamint a minőségi egészségügyi, szociális biztonsági és oktatási közszolgáltatásokra kell alapozni, amelyek megszakítják a kirekesztettség ördögi körét és előmozdítják a fejlődést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat a minimumjövedelem-rendszerek finanszírozásához biztosított megfelelő állami források fontosságára; felhívja a Bizottságot, hogy külön kövesse nyomon a teljes ESZA-előirányzat 20 %-ának a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos felhasználását, továbbá vizsgálja meg, hogy hogy a strukturális alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) soron következő felülvizsgálatakor és különösen az Európai Szociális Alap és a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) keretében értékelje, milyen finanszírozási lehetőségekkel lehet a tagállamokat, hogy ahol még nem léteznek minimumjövedelem-rendszerek, vezessék be, illetve ahol már léteznek, ott javítsák a meglévő rendszer működését és hatékonyságát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri, hogy a tagállamoknak nem könnyű áttérniük a nem létező vagy rossz minőségű minimumjövedelem-rendszerekről a magas szintű rendszerekre; kéri ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak a megfelelő minimumjövedelem-rendszerek fokozatos megvalósításán, foglalkozva a rendszerek megfelelőségének, lefedettségének és igénybevételi arányának problémájával; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a minimumjövedelem-rendszerek létrehozása egyrészről enyhítheti az egyenlőtlenségeket és a válság társadalmi hatását, másrészt anticiklikus hatással járhat azáltal, hogy forrásokat biztosít a belső piaci kereslet javításához; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy minden személy számára, köztük a leginkább kirekesztettek, így a hajléktalanok számára is fontos az alapvető szükségletek kielégítéséhez elegendő minimumjövedelem; úgy véli, hogy a minimumjövedelem a méltó élethez elengedhetetlenül szükséges jövedelem, és az egyetemes szociális és közszolgáltatásokhoz való joggal való összefüggésben kell vizsgálni; úgy véli, hogy a minimumjövedelem-rendszereknek biztosítaniuk kell, hogy ne állandósuljon a szociális függőség, és elő kell segíteniük a társadalomba való beilleszkedést; emlékeztet arra, hogy az aktív befogadásról szóló ajánlás elismeri, hogy integrált stratégiára van szükség a társadalmi befogadás három elemének (megfelelő jövedelemtámogatás, inkluzív munkaerőpiacok és minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés) végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli a jóléti rendszerek automatikus stabilizációs képességének jelentős szerepét abban, hogy enyhítsék a külső hatások, például a recesszió okozta társadalmi sokkhatásokat; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy – az ILO 202. számú ajánlásában meghatározott szociális védelmi minimumnak megfelelően – biztosítsák és növeljék a szociális védelmi rendszerekbe való beruházásokat, hogy garantálják azok teljesítőképességét a szegénység és az egyenlőtlenségek leküzdése és megelőzése terén, biztosítva eközben e rendszerek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli a minimumjövedelemről szóló vita keretében a gyermekes családok, valamint a gyermeküket egyedül nevelők különleges szerepét és érintettségét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az emberek számára lehetővé kell tenni, hogy teljes mértékben részt vehessenek a társadalomban és a gazdaságban, és hogy ezt a jogot teljes körűen el kell ismerni és láthatóvá kell tenni az uniós politikai döntéshozatalban olyan minőségi egyetemes szociális védelmi rendszerek biztosítása révén, amelyek hatékony és megfelelő minimumjövedelem-rendszereket foglalnak magukban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a szociális védelem, a nyugdíjakat és az olyan szolgáltatásokat is beleértve, mint az egészségügy, a gyermekgondozás és a tartós ápolás-gondozás, továbbra is elengedhetetlen a kiegyensúlyozott és inkluzív növekedéshez, és hozzájárul a hosszabb munkával töltött életszakaszhoz, a munkahelyteremtéshez és az egyenlőtlenségek csökkentéséhez; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék azokat a politikákat, amelyek garantálják a szociális védelmi rendszerek elégségességét, megfelelőségét, hatékonyságát, valamint minőségét egy személy egész élete folyamán, méltó életet biztosítva, küzdve az egyenlőtlenségek ellen és előmozdítva a befogadást a szegénység felszámolása érdekében, különös tekintettel a munkaerőpiacról kirekesztettekre és a legkiszolgáltatottabb csoportokra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az egész életen át nyújtott megfelelő jövedelem alapvető fontosságú ahhoz, hogy az elégtelen jövedelemmel rendelkező emberek méltóságteljes életet élhessenek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő minimumjövedelem-rendszerek aktív befogadási eszközként előmozdítják a társadalmi részvételt és a befogadást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia egyik fő célja, hogy legalább 20 millió fővel csökkenjen a szegénység és a társadalmi kirekesztés által érintettek száma, és hogy e cél eléréshez még sokat kell tenni; meggyőződése, hogy a minimumjövedelem-rendszerek hasznosak lehetnek e cél eléréséhez; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésének legjobb módja a tisztes munka; ezzel összefüggésben emlékeztet a növekedés, a beruházás és a munkahelyteremtés fellendítésének fontosságára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mélységesen sajnálja, hogy néhány tagállam láthatóan nincs tekintettel a 92/441/EGK tanácsi ajánlásra, amely elismeri „a személyek alapvető jogát az emberi méltósággal összeegyeztethető élethez szükséges erőforrásokhoz és a szociális segélyhez”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat, hogy bár a legtöbb tagállam rendelkezik nemzeti minimumjövedelem-rendszerekkel, e rendszerek némelyike nem biztosít megfelelő jövedelemtámogatást valamennyi rászoruló számára (23); kéri az összes tagállamot, hogy gondoskodjanak garantált minimumjövedelmet biztosító rendszerek bevezetéséről és – adott esetben – azok fejlesztéséről a szegénység megakadályozása és a társadalmi befogadás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti minimumjövedelem-rendszer bevezetése nyomán nem csökkenhet a regionális minimumjövedelem-rendszerek által biztosított védelem szintje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat az európai szemeszter a tekintetben fennálló jelentőségére, hogy ösztönzi a minimumjövedelem-rendszerekkel még nem rendelkező tagállamokat megfelelő jövedelemtámogatási rendszerek bevezetésére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy a minimumjövedelemre irányuló juttatásokra való jogosultságot néhány tagállamban az aktív munkaerőpiaci intézkedésekben való részvételhez kötik; rámutat e tekintetben arra, hogy az Unió közvetítőként fontos szerepet játszik a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megerősíti a szegénység elleni küzdelemben a minimumjövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalásában megfogalmazott álláspontját, |
| --- | --- |

20.

| 21. | tudomásul veszi az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai minimumjövedelemről szóló keretirányelvre vonatkozó véleményét, amely közös normákat és mutatókat állapítana meg, nyomonkövetési módszereket biztosítana a végrehajtáshoz, és javítaná a párbeszédet az érintettek, a tagállamok és az uniós intézmények között; ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy – amint az már megállapítást nyert – a jelenlegi uniós Szerződések keretei között jogilag lehetséges egy minimumjövedelemről szóló keretirányelv megalkotása; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e tekintetben vizsgálják meg a megfelelő minimumjövedelem valamennyi tagállamban történő biztosításának módszereit és eszközeit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a Bizottság azon kijelentését, amely szerint az európai szemeszter immár erőteljesebben összpontosít a foglalkoztatási és a szociális teljesítményre, ugyanakkor úgy véli, hogy – különösen a szociális beruházások előmozdítása révén – több erőfeszítésre van szükség e cél eléréséhez és az általános koherencia biztosításához; felhívja a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlások tekintetében ellenőrizze és értékelje, milyen előrelépéseket tettek a tagállamok a hozzáférhető, megfizethető és minőségi szolgáltatások biztosítása, valamint a megfelelő és hatékony minimumjövedelem-rendszerek bevezetése terén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat arra, hogy az európai szemeszter – különösen az országspecifikus ajánlások révén, de a közös foglalkoztatási jelentés és az éves növekedési jelentés révén is – fontos szerepet játszik a meglévő minimumjövedelem-rendszerek megfelelőségének és a szegénység csökkentésére gyakorolt hatásának nyomon követése tekintetében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a minimumjövedelem-rendszereknek a szegénységi küszöb fölötti támogatást kell biztosítaniuk, amely megakadályozza a súlyos anyagi nélkülözést, és kiemeli a háztartásokat az ilyen helyzetekből, valamint hozzáférést biztosít az olyan közszolgáltatásokhoz, mint az egészségügy, az oktatás vagy a gyermekgondozás; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ezért úgy véli, hogy a minimumjövedelem-rendszereket be kell illeszteni egy, a társadalmi befogadás és integráció irányába mutató stratégiai megközelítésbe, amely magában foglalja mind az általános politikákat, mind pedig a – lakhatással, egészségüggyel, oktatással és képzéssel, illetve szociális szolgáltatásokkal és egyéb, általános érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos – célzott intézkedéseket, amelyek segítenék az embereket a szegénységből való kilábalásban, továbbá személyre szabott támogatást nyújtanának, illetve támogatnák a munkaképes személyeket a munkaerőpiacra való bejutásban; úgy véli, hogy a minimumjövedelem-rendszerek valódi célkitűzése nem csupán a segítségnyújtás, hanem mindenekelőtt az, hogy végigkísérje a jogosultakat a társadalmi kirekesztettségből az aktív életbe való visszatéréshez vezető úton, megelőzve a hosszú távú függőséget; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák az aktív befogadás különböző elemeivel foglalkozó igazgatások és szolgálatok közötti koordinációt és integrált tervezést, egyablakos ügyintézési pontot alakítva ki az ügyfelek számára, valamint növelve a szolgálatok kapacitását és a rendelkezésükre álló erőforrásokat, javítva ezáltal az érintett szolgálatok elérhetőségét és minőségét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kulcsfontosságúnak tartja, hogy azon kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek számára is biztosított legyen a megfelelő jövedelem, akik esetében a munkába való visszatérés nem lehetséges vagy már nem merülhet fel lehetőségként, amint azt az aktív befogadástól szóló ajánlás is elismerte; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri, hogy jelentős és igazolt előrehaladást érjenek el a minimumjövedelem-rendszerek megfelelése terén, hogy mérsékeljék a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok körében, illetve járuljanak hozzá a méltóságteljes élethez való joguk biztosításához; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aggodalommal állapítja meg, hogy számos tagállamban például a tartós ápolás-gondozás költségei meghaladhatják még az átlagos nyugdíjjövedelmet is; rámutat arra, hogy figyelembe kell venni a különböző korosztályok egyedi szükségleteit és megélhetési költségeit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli a megfelelő minimumjövedelem-rendszerből való részesedést lehetővé tévő, a tagállamok társadalmi-gazdasági helyzetéhez igazodó, megfelelő jogosultsági kritériumok meghatározásának fontosságát; úgy véli, hogy e kritériumok közé kell tartoznia annak is, hogy az adott személy nem részesül munkanélküli-járadékban, vagy annak összege nem elegendő ahhoz, hogy a kedvezményezett ne kerüljön a szegénységi küszöb vagy a társadalmi kirekesztés küszöbje alá, valamint figyelembe kell venni a gyermekek és egyéb eltartottak számát is; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy e kritériumok nem vezethetnek adminisztratív akadályokhoz a minimumjövedelem-rendszerekhez való hozzáférés tekintetében azon emberek esetében, akik eleve nagyon kiszolgáltatott helyzetben vannak(például a hajléktalanok esetében a fizikai lakcím ne legyen követelmény); |
| --- | --- |

30.

| 31. | megismétli a minimumjövedelem-rendszerekhez való egyenlő hozzáférés fontosságát, az etnikai hovatartozáson, nemen, iskolai végzettségen, állampolgárságon, szexuális irányultságon, valláson, fogyatékosságon, koron és politikai vagy társadalmi-gazdasági háttéren alapuló megkülönböztetés nélkül; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jogosultak közül sokan nem veszik igénybe a minimumjövedelmet; véleménye szerint az igénybe nem vétel az érintettek társadalmi beilleszkedésének egyik legnagyobb akadálya; kéri a Bizottságot és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy vizsgálják meg alaposabban az igénybe nem vétel problémáját, és dolgozzanak ki ajánlásokat és iránymutatásokat a probléma kezeléséhez; felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel az igénybe nem vétellel szemben, többek között azáltal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét a minimumjövedelem-rendszerek létezésére, megfelelő útmutatást nyújtanak a rendszerhez való hozzáféréshez, és javítják az igazgatás szervezetét; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak – releváns mutatók, köztük referencia-költségvetések alapján – konkrét intézkedéseket kell hozniuk a minimumjövedelem küszöbének meghatározására, a társadalmi-gazdasági kohézió biztosítása és a szegénység kockázatának az összes tagállamban történő csökkentése érdekében; úgy véli, hogy ezeket az információkat évente, a szegénység elleni küzdelem világnapja (október 17-én) alkalmából közre kell adni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy sok tagállamban már alkalmazzák a minimumjövedelemre vonatkozó védelmi mutatókat (MIPI); kéri, hogy valamennyi tagállam használja a MIPI-adatokat, ami a nemzeti rendszerek közötti jobb összehasonlíthatóságot is szolgálná; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy a minimumjövedelmet ideiglenesnek kell tekinteni, és azt minden esetben a munkaerőpiaci beilleszkedésre irányuló aktív szakpolitikákkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kitart amellett, hogy a minimumjövedelem-rendszer fontos átmeneti eszköz a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az esélyegyenlőtlenség enyhítésében és az ellenük folytatott küzdelemben, és társadalmi befektetésnek kellene tekinteni; felhívja a figyelmet a minimumjövedelem-rendszerek kontraciklikus hatásaira; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a szegénység, különösen a gyermekszegénység ördögi körének megtörése érdekében a minimumjövedelmek összegének meghatározásakor figyelembe kell venni az eltartottak, különösen a gyermekek és a nagymértékben függő személyek számát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013-as ajánlás mielőbbi végrehajtásáról; ezenfelül úgy véli, hogy a Bizottságnak éves jelentést kellene benyújtania a gyermekszegénység elleni küzdelemben történt előrehaladásról és az ajánlás végrehajtásáról az abban foglalt mutatók segítségével; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rámutat arra, hogy a referencia-költségvetések segíthetnek meghatározni, milyen mértékű minimumjövedelemre van szükség az emberek alapvető szükségleteinek kielégítéséhez, ideértve a nem pénzügyi szempontokat is, úgymint az oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz, a tisztes lakhatáshoz, a minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz, valamint a társadalmi tevékenységekhez való hozzáférést, illetve az állampolgári szerepvállalást, egyidejűleg figyelembe véve a háztartások összetételét és az életkorokat, valamint az adott tagállam gazdasági és társadalmi helyzetét; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a szociális beruházási csomagra irányuló közleményében sürgeti a tagállamokat referencia-költségvetések meghatározására az olyan, hatékony és megfelelő jövedelemtámogatás kialakításához, amely figyelembe veszi helyi, regionális és nemzeti szinten azonosított igényeket, a területi kohézió erősítése érdekében; szorgalmazza továbbá a referencia-költségvetések – mint a tagállamok által biztosított minimumjövedelem-rendszerek megfelelőségének értékeléséhez szolgáló eszköz – alkalmazását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a tagállamoknak a megfelelő minimumjövedelem-rendszerek kialakításakor figyelembe kell venniük, hogy a szegénységi kockázat küszöbértéke a rendelkezésre álló (szociális transzferek utáni) ekvivalens nemzeti mediánjövedelem 60 %-a, továbbá figyelembe kell venniük az olyan egyéb mutatókat is, mint például a referencia-költségvetések; véleménye szerint referencia-költségvetéseket lehetne használni a szegénység problémájának hatékonyabb kezeléséhez, illetve annak vizsgálatához, hogy mennyire megalapozott a minimumjövedelem mértéke és a fent említett küszöb, mindeközben tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a jövedelemre és az életkörülményekre vonatkozó naprakész számadatok hiánya akadályozza a referencia-költségvetés és a minimumjövedelem nemzeti sajátosságokat figyelembe vevő alkalmazását és összehasonlítását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy osszák meg egymással a minimumjövedelem-rendszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot és a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy dokumentálják és terjesszék a sikeres stratégiák példáit, és mozdítsák elő a partneri felülvizsgálatokat és a minimumjövedelem-rendszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának egyéb módszereit; javasolja, hogy ezen erőfeszítések összpontosítsanak olyan kulcskérdésekre, mint a rendszeres értéknövelés biztosítása, a lefedettség és az igénybevételi arány javítása, a visszatartó tényezők kezelése, valamint az aktív befogadás különböző elemei közötti kapcsolatok javítása; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a minimumjövedelem-rendszerekkel kapcsolatban felmerülő számos – például a hozzáférhetőséget, a lefedettséget, a finanszírozást, a jogosultsági feltételeket és az időtartamot érintő – kérdésre tekintettel, a nemzeti minimumjövedelem-rendszerek hasznos módon hozzájárulhatnak ahhoz, hogy egyenlőek legyenek a feltételek a tagállamok között; ezzel kapcsolatban kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós minimumjövedelem-rendszerek esetleges hatásait, kérjen rendszeres nyomon követést és jelentéseket, valamint hogy az egyes tagállamok gazdasági és társadalmi helyzetét és a leginkább érintettek szükségleteit figyelembe véve, illetve felmérve azt, hogy e rendszerek lehetővé teszik-e a háztartások számára, hogy ki tudják elégíteni alapvető személyes szükségleteiket, illetve lehetővé teszik-e a szegénység csökkentését, vegyen fontolóra további lépéseket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt években számos tagállamban csökkentették a munkanélküli-járadék összegét és/vagy időtartamát, aminek következtében több embernek kell a minimumjövedelem-rendszerekre támaszkodnia, ami további nyomás alá helyezi ezeket a rendszereket (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamokon és az Unión belül nőnek az egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelek szerint az elmúlt években számos tagállamban csökkentették a minimumjövedelem-rendszerek juttatásainak mértékét és lefedettségét; véleménye szerint a tagállamoknak növelniük kellene a támogatásra szoruló emberek minimumjövedelem-rendszerek általi lefedettségét, összhangban az Európai Szociálpolitikai Hálózat ajánlásaival (25):






  a) | felhívja a rendkívül bonyolult és széttöredezett rendszerekkel rendelkező tagállamokat, hogy egyszerűsítsék ezeket és dolgozzanak ki átfogóbb rendszereket; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

felhívja a rendkívül bonyolult és széttöredezett rendszerekkel rendelkező tagállamokat, hogy egyszerűsítsék ezeket és dolgozzanak ki átfogóbb rendszereket;

| b) | felhívja a jelenleg alacsony lefedettséget biztosító tagállamokat, hogy vizsgálják felül feltételeiket, biztosítva, hogy a rendszer valamennyi rászorulóra kiterjedjen; |
| --- | --- |

b)

felhívja a jelenleg alacsony lefedettséget biztosító tagállamokat, hogy vizsgálják felül feltételeiket, biztosítva, hogy a rendszer valamennyi rászorulóra kiterjedjen;

| c) | felhívja azon tagállamokat, amelyek minimumjövedelem-rendszereiből jelenleg jelentős, szegénységben élő csoportokki vannak rekesztve, hogy a jobb lefedettség biztosítása érdekében igazítsák ki rendszereiket; |
| --- | --- |

c)

felhívja azon tagállamokat, amelyek minimumjövedelem-rendszereiből jelenleg jelentős, szegénységben élő csoportokki vannak rekesztve, hogy a jobb lefedettség biztosítása érdekében igazítsák ki rendszereiket;

| d) | felhívja azon tagállamokat, ahol az igazgatás jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik az alapvető minimumjövedelem-rendszerek tekintetében, hogy törekedjenek ennek csökkentésére és annak biztosítására, hogy világos és következetes kritériumok álljanak rendelkezésre a döntéshozatalhoz, hatékony jogorvoslati eljárással társulva; |
| --- | --- |

d)

felhívja azon tagállamokat, ahol az igazgatás jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik az alapvető minimumjövedelem-rendszerek tekintetében, hogy törekedjenek ennek csökkentésére és annak biztosítására, hogy világos és következetes kritériumok álljanak rendelkezésre a döntéshozatalhoz, hatékony jogorvoslati eljárással társulva;

| 47. | kiemeli annak fontosságát, hogy a munkavállalók, a munkanélküliek és a kiszolgáltatott társadalmi csoportok fokozottan részt vegyenek az egész életen át tartó tanulásban, valamint rámutat arra, hogy növelni kell a szakképesítések és az új készségek elsajátításának színvonalát, ami alapvető eszköz a munkaerőpiaci integráció felgyorsításához, a termelékenység növeléséhez és az emberek elhelyezkedésének segítéséhez; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kiemeli a demográfiai változások jelentőségét a szegénység elleni európai harc összefüggésében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés megszüntetése, az eredményes szociális biztonsági hálók előmozdítása és az egyenlőtlenség csökkenése érdekében sürgős konkrét lépéseket kell tenni, amelyek amely segítik biztosítani a gazdasági és területi kohéziót; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseket a megfelelő szinten kell végrehajtani, az érintett politikákkal kapcsolatos hatáskör megosztásának megfelelően nemzeti és európai szintű fellépésekkel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | támogatja a Bizottság szociális beruházásra irányuló megközelítését, amely a jól kialakított szociálpolitikákat a gazdasági növekedéshez hozzájáruló tényezőknek tekinti, amelyek emellett védik az embereket a szegénységtől és gazdasági stabilizátorként is működnek (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli az azzal kapcsolatos gondolkodást és tanulmányokat, hogy hogyan érhető el társadalmainkban a jövedelmek és a vagyon igazságos elosztása; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi beruházásra épülő megközelítés tagállamok általi kialakítását akadályozó egyik fő tényező a gazdasági válság hatása (27); |
| --- | --- |

52.

| 53. | felszólít, hogy mostantól kezdve a makrogazdasági szakpolitikák kialakításakor fordítsanak kellő figyelmet a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésének szükségességére, és biztosítsák valamennyi társadalmi csoport számára a megfelelően finanszírozott szociális közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, így küzdve le a szegénységet és a társadalmi kirekesztést; |
| --- | --- |

53.

| 54. | cselekvésre hív fel a társadalmi egyenlőtlenségek azáltal való csökkentése érdekében, hogy lehetővé teszik az emberek számára, hogy a legjobban kihasználják adottságaikat és képességeiket; felszólít arra is, hogy a szociális támogatást azokra összpontosítsák, akik szegények és saját erőből nem képesek elégséges jövedelmet elérni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | jelzi, hogy az adómentességen alapuló reformok közelmúltbeli tapasztalatai azt mutatják, hogy a minimumjövedelemmel kapcsolatos politikákat inkább költségvetési támogatás, és nem pedig adózási ösztönzők révén javasolt finanszírozni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiemeli, hogy az oktatás, a szociális transzferek és a progresszív, igazságos és újraelosztó jellegű adórendszerek, a versenyképesség megerősítésére irányuló gyakorlati intézkedésekkel és az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelemmel párosulva, mind hozzájárulhatnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a meglévő minimumjövedelem-rendszereket ki kell igazítani, hogy jobban kezeljék az ifjúsági munkanélküliség kihívását; |
| --- | --- |

57.

Közfoglalkoztatási programok

| 58. | tudomásul veszi azokat a közfoglalkoztatási programokat, amelyek átmeneti munkalehetőséget kínálnak mindenki számára, aki szeretne és képes dolgozni, a közigazgatásban, nonprofit intézményeknél, továbbá szociális vállalkozásoknál; hangsúlyozza ugyanakkor annak fontosságát, hogy ezek a programok előmozdítsák a jogokkal járó foglalkoztatást, amelynek alapját a kollektív szerződés és a munkaügyi jogszabályok képezik; |
| --- | --- |

58.

| 59. | úgy véli, hogy a közfoglalkoztatási programok elő kell segíteniük a munkavállalók foglalkoztathatóságát, és meg kell könnyíteniük a rendes munkaerőpiacra való bejutásukat; emlékeztet arra, hogy e programoknak személyre szabott útitervet kell magukban foglalniuk, tisztes bért kell biztosítaniuk és tisztességes munka megszerzését kell eredményezniük; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy ítéli meg, hogy a tisztességes munkahelyek megteremtése a szegénység és a társadalmi kirekesztés mérséklése irányába tett fontos lépés kell, hogy legyen az Unió számára; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák valamennyi érdekelt fél, különösen a szociális partnerek és a társadalmi szervezetek teljes körű részvételét a minimumjövedelemre irányuló politikák és programok kialakításában, végrehajtásában és nyomon követésében; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  HL L 245., 1992.8.26., 46. o.

(2)  HL L 245., 1992.8.26., 49. o.

(3)  HL L 59., 2013.3.2., 5. o.

(4)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(5)  HL C 212. E, 2010.8.5., 11. o.

(6)  HL C 70. E, 2012.3.8., 8. o.

(7)  HL C 419., 2015.12.16., 5. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0401.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0136.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0235.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0355.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0317.

(14)  2017-es Európai szemeszter: Az 1176/2011/EU rendelet szerinti értékelés a strukturális reformok terén elért haladásról, a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséről és korrekciójáról, továbbá a részletes vizsgálat eredményeiről (COM(2017)0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession

(16)  „Az európai minimumjövedelem kialakítására irányuló törekvés”, 2013. november http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(17)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról, COM(2016)0127 – 1. melléklet.

(18)  Európai Szociálpolitikai Hálózat, Minimumjövedelem-rendszerek Európában: A nemzeti politikák vizsgálata, 2015, 2016. január.

(19)  A Tanács következtetései – „Küzdelem a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen: integrált megközelítés”, 2016. június 16.

(20)  6885/17. számú tanácsi dokumentum: „A 2017. évi éves növekedési jelentés és közös foglalkoztatási jelentés: A foglalkoztatás- és a szociálpolitikára vonatkozó politikai iránymutatás – A Tanács következtetései (2017. március 3.)”; és a 6887/17. számú tanácsi dokumentum: A Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentése – a 2017. évi éves növekedési jelentésről szóló bizottsági közlemény kísérődokumentuma (2017. március 3.).

(21)  Európai Szociálpolitikai Hálózat, Minimumjövedelem-rendszerek Európában (ESPN): A nemzeti politikák vizsgálata, 2015.

(22)  Lásd: Világbank, „A szegénység csökkentése és a növekedés: a pozitív visszacsatolásokkal járó és az ördögi kör”, 2006 OECD, „A jövedelmek egyenlőtlenségének trendjei és annak hatása a gazdasági növekedésre”, 2014.

(23)  ESPN, „Minimumjövedelem-rendszerek Európában: A nemzeti politikák vizsgálata – 2015”.

(24)  ESPN: „A nemzeti politikák vizsgálata, 2015”, 2015.

(25)  ESPN: „A nemzeti politikák vizsgálata, 2015”.

(26)  Európai Bizottság: Közlemény – „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” (COM(2013)0083), 2013. február 20. valamint: ESPN: „Szociális beruházások Európában: A nemzeti politikák vizsgálata, 2015”.

(27)  ESPN: „Szociális beruházások Európában: A nemzeti politikák vizsgálata, 2015”.

---

2017. október 25., szerda

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

A romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjai: a cigányellenességgel szembeni küzdelem

Az Európai Parlament 2017. október 25-i állásfoglalása a romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjairól és a cigányellenességgel szembeni küzdelemről (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára és különösen annak második, valamint negyedik–hetedik franciabekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára és különösen annak második, valamint negyedik–hetedik franciabekezdésére,

| — | tekintettel többek között az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második franciabekezdésére, valamint 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel többek között az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második franciabekezdésére, valamint 6. cikkére,

| — | tekintettel többek között az EUMSZ 10. cikkére és 19. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel többek között az EUMSZ 10. cikkére és 19. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre és különösen annak 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre és különösen annak 3. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című A/70/L.1. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című A/70/L.1. sz. határozatára,

| — | tekintettel a holokauszt-megemlékezésről szóló, a Közgyűlés által 2005. november 1-jén elfogadott A/RES/60/7. sz. ENSZ-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a holokauszt-megemlékezésről szóló, a Közgyűlés által 2005. november 1-jén elfogadott A/RES/60/7. sz. ENSZ-határozatra,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a cigányellenesség és a romák elleni rasszista erőszak Európán belüli növekedéséről szóló, 2012. február 1-jén elfogadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a cigányellenesség és a romák elleni rasszista erőszak Európán belüli növekedéséről szóló, 2012. február 1-jén elfogadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság (ECRI) 13. számú, a cigányellenesség és a romákkal szembeni hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló általános politikai ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság (ECRI) 13. számú, a cigányellenesség és a romákkal szembeni hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló általános politikai ajánlására,

| — | tekintettel az európai politikai pártoknak a rasszizmustól mentes társadalom érdekében kidolgozott Chartájára, amelyet az Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa 2017. márciusi, 32. ülésén fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai politikai pártoknak a rasszizmustól mentes társadalom érdekében kidolgozott Chartájára, amelyet az Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa 2017. márciusi, 32. ülésén fogadott el,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az európai nemzeti kisebbségek helyzetéről és jogairól szóló 1985 (2014). számú állásfoglalására, valamint a romák és utazók befogadásának előmozdításáról szóló 2153 (2017). számú állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az európai nemzeti kisebbségek helyzetéről és jogairól szóló 1985 (2014). számú állásfoglalására, valamint a romák és utazók befogadásának előmozdításáról szóló 2153 (2017). számú állásfoglalására,

| — | tekintettel Thorbjørn Jagland, az Európa Tanács főtitkárának 2017. április 11-i nyilatkozatára az elkövetkező 10 évre vonatkozó 10 célkitűzésről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Thorbjørn Jagland, az Európa Tanács főtitkárának 2017. április 11-i nyilatkozatára az elkövetkező 10 évre vonatkozó 10 célkitűzésről,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről szóló 111. sz. (1958) egyezményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről szóló 111. sz. (1958) egyezményére;

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (5),

| — | tekintettel a Tanács 2013. december 9-i ajánlására a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről, valamint a Tanács 2016. december 8-i, a romaintegrációs folyamat felgyorsításáról szóló és 2016. október 13-i, az Európai Számvevőszék 14/2016. sz. különjelentéséről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2013. december 9-i ajánlására a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről, valamint a Tanács 2016. december 8-i, a romaintegrációs folyamat felgyorsításáról szóló és 2016. október 13-i, az Európai Számvevőszék 14/2016. sz. különjelentéséről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a kisgyermekkori nevelésről és gondozásról szóló, 2011. június 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisgyermekkori nevelésről és gondozásról szóló, 2011. június 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a romák integrációjáról szóló bizottsági közleményekre (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), beleértve a „Nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleményt (COM(2011)0173) is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjáról szóló bizottsági közleményekre (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), beleértve a „Nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleményt (COM(2011)0173) is,

| — | tekintettel a Bizottság „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című közleményére (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című közleményére (COM(2016)0646),

| — | tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i 2013/112/EU ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i 2013/112/EU ajánlására,

| — | tekintettel a romákkal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romákkal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira (6),

| — | tekintettel az Európában tapasztalható cigányellenességről és a második világháború alatti roma népirtás Unió általi elismeréséről szóló, a nemzetközi roma nap alkalmából 2015. április 15-én elfogadott állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európában tapasztalható cigányellenességről és a második világháború alatti roma népirtás Unió általi elismeréséről szóló, a nemzetközi roma nap alkalmából 2015. április 15-én elfogadott állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az alapvető jogok európai unióbeli 2015. évi helyzetéről szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (8) és különösen annak a romák jogairól szóló 117–122. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogok európai unióbeli 2015. évi helyzetéről szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (8) és különösen annak a romák jogairól szóló 117–122. bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2016. évi alapjogi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2016. évi alapjogi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének EU-MIDIS I és II felmérésére, valamint a romákról szóló egyéb felméréseire és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének EU-MIDIS I és II felmérésére, valamint a romákról szóló egyéb felméréseire és jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A romák integrációjával kapcsolatos uniós szakpolitikai kezdeményezések és pénzügyi támogatás: az elmúlt évtizedben jelentős előrelépések történtek, de a gyakorlatban további erőfeszítésekre van szükség” című, 14/2016. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A romák integrációjával kapcsolatos uniós szakpolitikai kezdeményezések és pénzügyi támogatás: az elmúlt évtizedben jelentős előrelépések történtek, de a gyakorlatban további erőfeszítésekre van szükség” című, 14/2016. számú különjelentésére,

| — | tekintettel a „Diszkrimináció az EU-ban 2015-ben” című Eurobarométer-felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Diszkrimináció az EU-ban 2015-ben” című Eurobarométer-felmérésre,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) jelentéseire és ajánlásaira, többek között az EBESZ-területen élő romák és szintik helyzetének javítását célzó cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) jelentéseire és ajánlásaira, többek között az EBESZ-területen élő romák és szintik helyzetének javítását célzó cselekvési tervére,

| — | tekintettel a megfigyelő és civil társadalmi szervezetek jelentéseire és ajánlásaira, különös tekintettel az Európai Roma Jogok Központjára, a Fundación Secretariado Gitanóra, a Nyílt Társadalom Alapítványokra (OSF), az ERGO-ra és az Amnesty Internationalre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megfigyelő és civil társadalmi szervezetek jelentéseire és ajánlásaira, különös tekintettel az Európai Roma Jogok Központjára, a Fundación Secretariado Gitanóra, a Nyílt Társadalom Alapítványokra (OSF), az ERGO-ra és az Amnesty Internationalre,

| — | tekintettel az Alliance against Anti-Gypsyism (cigányellenesség elleni szövetség) cigányellenességről szóló referenciadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alliance against Anti-Gypsyism (cigányellenesség elleni szövetség) cigányellenességről szóló referenciadokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Politikai Tanulmányok Központjának „Az intézményi cigányellenesség leküzdése: válaszlépések és ígéretes gyakorlatok az EU-ban és kiválasztott tagállamokban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Politikai Tanulmányok Központjának „Az intézményi cigányellenesség leküzdése: válaszlépések és ígéretes gyakorlatok az EU-ban és kiválasztott tagállamokban” című jelentésére,

| — | tekintettel a Berlinben újonnan létrehozott Európai Roma Művészeti és Kulturális Intézetre (ERIAC), amelynek célja a 12 milliós európai roma közösség művészeti és kulturális jelenlétének biztosítása, lehetővé téve számukra az önkifejezést és ezáltal elősegítve a cigányellenesség elleni küzdelmet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Berlinben újonnan létrehozott Európai Roma Művészeti és Kulturális Intézetre (ERIAC), amelynek célja a 12 milliós európai roma közösség művészeti és kulturális jelenlétének biztosítása, lehetővé téve számukra az önkifejezést és ezáltal elősegítve a cigányellenesség elleni küzdelmet,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0294/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0294/2017),

| A. | mivel Európában a romákat továbbra is megfosztják emberi jogaiktól; |
| --- | --- |

A.

mivel Európában a romákat továbbra is megfosztják emberi jogaiktól;

| B. | mivel a romák az európai kultúra és értékek részét képezik, és hozzájárulnak az EU kulturális gazdagságához, sokszínűségéhez, gazdaságához és közös történelméhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a romák az európai kultúra és értékek részét képezik, és hozzájárulnak az EU kulturális gazdagságához, sokszínűségéhez, gazdaságához és közös történelméhez;

| C. | mivel a cigányellenesség a rasszizmus egy speciális fajtája, faji felsőbbrendűségen alapuló ideológia, az emberi méltóságtól való megfosztás és az intézményi rasszizmus történelmi megkülönböztetés által táplált formája, amely többek között erőszak, gyűlöletbeszéd, kizsákmányolás, megbélyegzés és a hátrányos megkülönböztetés legkirívóbb fajtája formájában nyilvánul meg (9); |
| --- | --- |

C.

mivel a cigányellenesség a rasszizmus egy speciális fajtája, faji felsőbbrendűségen alapuló ideológia, az emberi méltóságtól való megfosztás és az intézményi rasszizmus történelmi megkülönböztetés által táplált formája, amely többek között erőszak, gyűlöletbeszéd, kizsákmányolás, megbélyegzés és a hátrányos megkülönböztetés legkirívóbb fajtája formájában nyilvánul meg (9);

| D. | mivel a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű erőfeszítések ellenére egész Európában nap mint nap, a társadalom minden szintjén megnyilvánul az állandósult, strukturális cigányellenesség (10), például az egyéni és intézményi szintű elhanyagolásban, a hátrányos megkülönböztetésben, az egyenlőtlenségben, a háttérbe szorításban, a lekicsinylésben, a másításban és bűnbakkeresésben, a megbélyegzésben, a gyűlöletbeszédben, valamint az erőszakos bánásmódban, a mélyszegénységbe taszításban és a mélyen gyökerező társadalmi kirekesztésben; mivel a cigányellenesség egyre jobban terjed, és politikai pártok nyíltan romaellenes érzelmek kifejezésével tesznek szert népszerűségre; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű erőfeszítések ellenére egész Európában nap mint nap, a társadalom minden szintjén megnyilvánul az állandósult, strukturális cigányellenesség (10), például az egyéni és intézményi szintű elhanyagolásban, a hátrányos megkülönböztetésben, az egyenlőtlenségben, a háttérbe szorításban, a lekicsinylésben, a másításban és bűnbakkeresésben, a megbélyegzésben, a gyűlöletbeszédben, valamint az erőszakos bánásmódban, a mélyszegénységbe taszításban és a mélyen gyökerező társadalmi kirekesztésben; mivel a cigányellenesség egyre jobban terjed, és politikai pártok nyíltan romaellenes érzelmek kifejezésével tesznek szert népszerűségre;

| E. | mivel a cigányellenesség különböző formái a közigazgatási szervek és intézmények munkájának és működésének szinte valamennyi területén és szintjén azonosíthatók a tagállamokban, ami leggyakrabban a romák számára nyújtott egyenlő hozzáférés, illetve a közművekhez és közszolgáltatásokhoz való bármilyen hozzáférés hiányában, a romák egyenlő jogoktól és egyenlő bánásmódtól való megfosztásában, a szakpolitikai döntéshozatalból és tudásteremtési folyamatból való kizárásukban, a társadalom minden szintjén a hivatalos szervekben való alulreprezentáltságukban, a diszkriminatív programok létrehozásában, valamint a romák életének javítására szolgáló finanszírozási lehetőségekkel való visszaélésben nyilvánul meg; |
| --- | --- |

E.

mivel a cigányellenesség különböző formái a közigazgatási szervek és intézmények munkájának és működésének szinte valamennyi területén és szintjén azonosíthatók a tagállamokban, ami leggyakrabban a romák számára nyújtott egyenlő hozzáférés, illetve a közművekhez és közszolgáltatásokhoz való bármilyen hozzáférés hiányában, a romák egyenlő jogoktól és egyenlő bánásmódtól való megfosztásában, a szakpolitikai döntéshozatalból és tudásteremtési folyamatból való kizárásukban, a társadalom minden szintjén a hivatalos szervekben való alulreprezentáltságukban, a diszkriminatív programok létrehozásában, valamint a romák életének javítására szolgáló finanszírozási lehetőségekkel való visszaélésben nyilvánul meg;

| F. | mivel a nem szándékos cigányellenesség megfigyelhető még az uniós intézmények működésében is, tekintve, hogy az életkörülményeiket és életkilátásaikat javítani képes számos uniós program és alap nem éri el a romákat, vagy szimbolikusan ugyan a romákat jelöli meg az egyik kedvezményezett csoportként, azonban nem veszi figyelembe a valós helyzetüket és az őket érő megkülönböztetést; |
| --- | --- |

F.

mivel a nem szándékos cigányellenesség megfigyelhető még az uniós intézmények működésében is, tekintve, hogy az életkörülményeiket és életkilátásaikat javítani képes számos uniós program és alap nem éri el a romákat, vagy szimbolikusan ugyan a romákat jelöli meg az egyik kedvezményezett csoportként, azonban nem veszi figyelembe a valós helyzetüket és az őket érő megkülönböztetést;

| G. | mivel a cigányellenesség – még ha nem is szándékos – az uniós vívmányokban is felfedezhető, amelyek gyakran nem veszik figyelembe azokat a körülményeket és kihívásokat, amelyekkel a romáknak kell szembenézniük, akik az évszázadok során a hátrányos megkülönböztetés különböző formáit szenvedték el, és emiatt nem élvezhetik az uniós vívmányok által biztosított ugyanazon jogokat és lehetőségeket, illetve ugyanolyan szintű védelmet, mint más uniós polgárok; |
| --- | --- |

G.

mivel a cigányellenesség – még ha nem is szándékos – az uniós vívmányokban is felfedezhető, amelyek gyakran nem veszik figyelembe azokat a körülményeket és kihívásokat, amelyekkel a romáknak kell szembenézniük, akik az évszázadok során a hátrányos megkülönböztetés különböző formáit szenvedték el, és emiatt nem élvezhetik az uniós vívmányok által biztosított ugyanazon jogokat és lehetőségeket, illetve ugyanolyan szintű védelmet, mint más uniós polgárok;

| H. | mivel társadalmunkban továbbra is jelen van a romákkal szembeni paternalisztikus bánásmód, amely a nyelvben és a tettekben egyformán megfigyelhető, csupán a romák „bevonásának” és „integrációjának” szükségességét hangsúlyozva, miközben valójában a megközelítés alapvető megváltoztatására van szükség; mivel biztosítani kell, hogy társadalmunkban ők is gyakorolhassák és teljes mértékben élvezhessék alapvető jogaikat és állampolgárságukat; |
| --- | --- |

H.

mivel társadalmunkban továbbra is jelen van a romákkal szembeni paternalisztikus bánásmód, amely a nyelvben és a tettekben egyformán megfigyelhető, csupán a romák „bevonásának” és „integrációjának” szükségességét hangsúlyozva, miközben valójában a megközelítés alapvető megváltoztatására van szükség; mivel biztosítani kell, hogy társadalmunkban ők is gyakorolhassák és teljes mértékben élvezhessék alapvető jogaikat és állampolgárságukat;

| I. | mivel a romákra rendszerint kiszolgáltatott csoportként utalnak, holott a romák elidegeníthetetlen emberi jogaiktól való megfosztása, egyenlőtlen kezelése és a jóléthez, a szolgáltatásokhoz, az információkhoz, az igazságszolgáltatáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a foglalkoztatáshoz stb. való hozzáférésük megtagadása azt sugallja, hogy valójában a hatalmon lévők által kiépített és fenntartott struktúrák a megkülönböztető jellegűek és teszik a romákat kiszolgáltatottá; mivel ez azt mutatja, hogy az illetékes hatóságok figyelmen kívül hagyták az emberi jogokkal kapcsolatos felelősségüket; |
| --- | --- |

I.

mivel a romákra rendszerint kiszolgáltatott csoportként utalnak, holott a romák elidegeníthetetlen emberi jogaiktól való megfosztása, egyenlőtlen kezelése és a jóléthez, a szolgáltatásokhoz, az információkhoz, az igazságszolgáltatáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a foglalkoztatáshoz stb. való hozzáférésük megtagadása azt sugallja, hogy valójában a hatalmon lévők által kiépített és fenntartott struktúrák a megkülönböztető jellegűek és teszik a romákat kiszolgáltatottá; mivel ez azt mutatja, hogy az illetékes hatóságok figyelmen kívül hagyták az emberi jogokkal kapcsolatos felelősségüket;

Odatartozás és részvétel

| 1. | hangsúlyozza, hogy a romák kirekesztésére vonatkozó, tudat alatti társadalmi konszenzus elleni küzdelem, a hátrányos megkülönböztetésük és kirekesztésük elleni küzdelem, valamint a populáris irodalom, a média, a művészetek és a nyelv által évszázadokon keresztül épített és megerősített sztereotípiák lerombolása érdekében kulcsfontosságú felvilágosítani a többségi társadalmakat a romák sokféleségéről, történelmükről, kultúrájukról, valamint az őket mindennapi életük során érő cigányellenesség formáiról, mértékéről és komolyságáról; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes felelősséget roma állampolgáraikért, és indítsanak hosszú távú figyelemfelhívó és interszekcionális szemléletformáló kampányokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kulcsfontosságúnak tartja, hogy a romák szociális, gazdasági, politikai és kulturális értelemben is aktívan és érdemben részt vegyenek a cigányellenesség hatékony kezelésében és az egész társadalom javát szolgáló, elengedhetetlenül szükséges kölcsönös bizalom megteremtésében; megjegyzi, hogy a Bizottságra és a tagállamokra e tekintetben közös felelősség hárul; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan stratégiákat, amelyek a romák képviselőivel és a nem kormányzati szervezetekkel folytatott valódi, rendszeres konzultációkon alapuló proaktív és reaktív intézkedéseket egyaránt tartalmaznak, és hogy vonják be őket az elindított mainstream programok és projektek lebonyolításába, nyomon követésébe és értékelésébe valamennyi szinten, többek között helyi szinten is; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a független roma civil szervezetek és közintézmények létrehozását és a fiatal, haladó szellemű roma vezetés szerepvállalását; |
| --- | --- |

2.

Megbékélés és bizalomépítés

| 3. | az elengedhetetlen kölcsönös bizalom megteremtése érdekében sürgeti a Bizottságot, hogy (akár a meglévő struktúrákon belül, akár külön szervként) állítson fel egy uniós szintű igazságtételi és megbékélési bizottságot, elismerve a romák évszázadokon átívelő üldöztetését, kirekesztését és kiközösítését, mindezt hivatalos fehér könyvben dokumentálja, és e feladatokat az Európa Parlament és roma szakértők bevonásával hajtsa végre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a bizottságot, hogy (akár a meglévő struktúrákon belül, akár külön szervként) hozzon létre nemzeti szintű igazságtételi és megbékélési bizottságokat, elismerve a romák üldöztetését, kirekesztését és kiközösítését, és a parlament, a kormányzati tisztviselők, ügyvédek, a romák képviselői, nem kormányzati szervezetek és helyi szervezetek bevonásával hivatalos fehér könyvben dokumentálja mindezeket, továbbá ösztönzi a tagállamokat, hogy a romák történelmét tegyék az iskolai tananyag részévé; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy emlékezzenek meg a roma holokauszt áldozatairól, augusztus 2-át nyilvánítsák a Roma Holokauszt Emléknapjává, és egyszerűsített eljárás keretében nyújtsanak megfelelő és azonnali kárpótlást a holokauszt még élő túlélői számára, egy figyelemfelhívó kampány kíséretében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a roma áldozatokról is emlékezzenek meg minden év január 27-én, a Holokauszt Emléknapján, és szervezzenek a roma holokauszttal kapcsolatos, önkéntesen látogatható képzéseket a köztisztviselők számára; |
| --- | --- |

5.

Teljesítményellenőrzések végzése

| 6. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy miközben több célzott programot hajtanak végre a tagállamokban, a mainstream programok többsége – beleértve a strukturális alapokból finanszírozottakat is – nem éri el a leghátrányosabb helyzetben lévőket, különösen a romákat; ezért felszólítja a Számvevőszéket, hogy alaposabban és rendszeresen ellenőrizze az uniós programok, ezen belül az Unió foglalkoztatási és oktatási programjai, például az Erasmus+ és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés teljesítményét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy:






  — | értékelje az uniós programokat és a finanszírozási lehetőségeket annak megállapítása céljából, hogy azok megfelelnek-e a megkülönböztetésmentességre és a részvételre vonatkozó követelménynek, valamint szükség esetén haladéktalanul hozzon korrekciós intézkedéseket, |
| --- | --- | --- |

7.

—

értékelje az uniós programokat és a finanszírozási lehetőségeket annak megállapítása céljából, hogy azok megfelelnek-e a megkülönböztetésmentességre és a részvételre vonatkozó követelménynek, valamint szükség esetén haladéktalanul hozzon korrekciós intézkedéseket,

| — | alkalmazzon megbízható, minőségorientált és hosszú távú ellenőrzési és pénzügyi számviteli rendszert a tagállamok uniós programok igénybevétele során nyújtott teljesítményének ellenőrzésére, |
| --- | --- |

—

alkalmazzon megbízható, minőségorientált és hosszú távú ellenőrzési és pénzügyi számviteli rendszert a tagállamok uniós programok igénybevétele során nyújtott teljesítményének ellenőrzésére,

| — | aktívan, hatékonyan és átlátható módon vonja be a projektek roma kedvezményezettjeit a projektek ellenőrzési és értékelési folyamatába, |
| --- | --- |

—

aktívan, hatékonyan és átlátható módon vonja be a projektek roma kedvezményezettjeit a projektek ellenőrzési és értékelési folyamatába,

| — | gondoskodjon arról, hogy a meglévő panaszkezelési mechanizmust hozzáférhetőbbé és átláthatóbbá tegyék a lakosok, a nem kormányzati szervezetek és a hatóságok számára, hogy jelenthessék a hátrányos megkülönböztetést alkalmazó uniós alapokat és programokat, |
| --- | --- |

—

gondoskodjon arról, hogy a meglévő panaszkezelési mechanizmust hozzáférhetőbbé és átláthatóbbá tegyék a lakosok, a nem kormányzati szervezetek és a hatóságok számára, hogy jelenthessék a hátrányos megkülönböztetést alkalmazó uniós alapokat és programokat,

| — | az uniós forrásokkal való visszaélések esetén függessze fel a finanszírozást, |
| --- | --- |

—

az uniós forrásokkal való visszaélések esetén függessze fel a finanszírozást,

| — | reformálja meg az európai strukturális és beruházási alapokat, hogy proaktívabb módon nyújtsanak pénzügyi támogatást a cigányellenesség elleni küzdelemhez, továbbá |
| --- | --- |

—

reformálja meg az európai strukturális és beruházási alapokat, hogy proaktívabb módon nyújtsanak pénzügyi támogatást a cigányellenesség elleni küzdelemhez, továbbá

| — | bővítse ki az Európa a polgárokért és a Jogok, egyenlőség és polgárság finanszírozási programokat, elismerve a civil társadalmi megfigyelő szervezetek és más jelentős érdekeltek fontos szerepét a cigányellenesség nyomon követésében és az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosításában; |
| --- | --- |

—

bővítse ki az Európa a polgárokért és a Jogok, egyenlőség és polgárság finanszírozási programokat, elismerve a civil társadalmi megfigyelő szervezetek és más jelentős érdekeltek fontos szerepét a cigányellenesség nyomon követésében és az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosításában;

| 8. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy:






  — | biztosítsák, hogy az Unió által finanszírozott, a roma közösséget esetlegesen érintő beavatkozások befogadó jellegűek legyenek, és küzdjenek a szegregáció ellen, |
| --- | --- | --- |

8.

—

biztosítsák, hogy az Unió által finanszírozott, a roma közösséget esetlegesen érintő beavatkozások befogadó jellegűek legyenek, és küzdjenek a szegregáció ellen,

| — | gondoskodjanak a szegregációs gyakorlatok egyértelmű meghatározásáról és a támogatásból való határozott kizárásáról, |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak a szegregációs gyakorlatok egyértelmű meghatározásáról és a támogatásból való határozott kizárásáról,

| — | javítsák a finanszírozási lehetőségeket annak biztosítása érdekében, hogy a megteremtett oktatási és foglalkoztatási lehetőségek valós és fenntartható kiutat kínáljanak a hosszú távú munkanélküliségből, ami elengedhetetlen a méltóságteljes élethez, |
| --- | --- |

—

javítsák a finanszírozási lehetőségeket annak biztosítása érdekében, hogy a megteremtett oktatási és foglalkoztatási lehetőségek valós és fenntartható kiutat kínáljanak a hosszú távú munkanélküliségből, ami elengedhetetlen a méltóságteljes élethez,

| — | biztosítsák, hogy az összes rendelkezésre álló erőforrást hatékonyan használják fel, továbbá |
| --- | --- |

—

biztosítsák, hogy az összes rendelkezésre álló erőforrást hatékonyan használják fel, továbbá

| — | a nemzeti romaintegrációs stratégiákban foglalt prioritásokkal összhangban növeljék az uniós alapok felhasználási arányát; |
| --- | --- |

—

a nemzeti romaintegrációs stratégiákban foglalt prioritásokkal összhangban növeljék az uniós alapok felhasználási arányát;

| 9. | felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a helyi és nemzeti hatóságok közötti koordinációt az adminisztratív és politikai akadályok felszámolása és az uniós forrásoknak a romák, és különösen a roma gyermekek helyzetének javítása céljából történő hatékony felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet a Tanács 2013-as ajánlására, amely szerint a társadalmi befogadás előmozdítását és a szegénység és a megkülönböztetés elleni küzdelmet – ideértve a marginalizált közösségek, például a romák társadalmi-gazdasági integrációját is – azzal kell elősegíteni, hogy minden tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20 %-át az emberekkel kapcsolatos befektetések céljára kell fordítani; |
| --- | --- |

10.

Az egyenlő jogok biztosítása és a cigányellenességgel szembeni küzdelem képzéseken keresztül

| 11. | emlékeztet arra, hogy a kisebbségi jogok biztosítása és a megkülönböztetés tilalma az alapvető jogok szerves részét képezi, és mint olyan az uniós értékek közé tartozik, amelyeket az EUSZ 2. cikkével összhangban tiszteletben kell tartani; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 7. cikkével összhangban lehetőség van uniós fellépésre, ha fennáll a veszélye, hogy valamely tagállam súlyosan megsérti ezeket az értékeket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | a nem kormányzati szervezetek és a megfigyelő szervezetek aggasztó jelentései alapján felszólítja a tagállamokat, hogy:






  — | hajtsák végre és érvényesítsék a 2000/43/EK irányelvet annak érdekében, hogy ténylegesen megakadályozzák és felszámolják a romákkal szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját, valamint biztosítsák, hogy a nemzeti, regionális és helyi közigazgatási rendelkezések ne legyenek megkülönböztető jellegűek, és ne eredményezzenek szegregációs gyakorlatokat; |
| --- | --- | --- |

12.

—

hajtsák végre és érvényesítsék a 2000/43/EK irányelvet annak érdekében, hogy ténylegesen megakadályozzák és felszámolják a romákkal szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját, valamint biztosítsák, hogy a nemzeti, regionális és helyi közigazgatási rendelkezések ne legyenek megkülönböztető jellegűek, és ne eredményezzenek szegregációs gyakorlatokat;

| — | hajtsák végre és érvényesítsék a 2008/913/IB kerethatározatot, mivel az eszközökkel szolgál a cigányellenes retorikával és a romákat érő erőszakkal szembeni sikeres küzdelemhez; |
| --- | --- |

—

hajtsák végre és érvényesítsék a 2008/913/IB kerethatározatot, mivel az eszközökkel szolgál a cigányellenes retorikával és a romákat érő erőszakkal szembeni sikeres küzdelemhez;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az egyenlő bánásmódról szóló irányelvek átültetéséhez és végrehajtásához, és továbbra is indítson kötelezettségszegési eljárásokat kivétel nélkül minden olyan tagállammal szemben, amely az egyenlő bánásmódról szóló irányelveket – például a faji egyenlőségről szóló irányelvet (2000/43/EK), a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogról szóló irányelvet (2004/38/EK) (11), az áldozatok jogairól szóló irányelvet (2012/29/EU), a rasszizmusról és az idegengyűlöletről szóló tanácsi kerethatározatot (2008/913/IB), az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet (2010/13/EU) (12), a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódról szóló tanácsi irányelvet (2004/113/EK) (13), valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló tanácsi irányelvet (2000/78/EK)– megsérti vagy elmulasztja azok átültetését vagy végrehajtását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozduljanak el a holtpontról, és indítsák újra a megkülönböztetés tilalmáról szóló irányelvre vonatkozó tárgyalásokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elítéli, hogy egyes tagállamok tagadják a roma állampolgáraikat érő egyenlőtlenségeket, nem tanúsítanak politikai akaratot saját mulasztásaik orvoslására annak biztosítása tekintetében, hogy a romák hozzáférhessenek alapvető jogaikhoz és gyakorolhassák azokat, valamint a romákat okolják – a rendszerszintű rasszizmusból eredő – társadalmi kirekesztettségükért; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a tagállamokat, hogy:






  — | egyértelműen ítéljék el és szankcionálják, ha politikusok és köztisztviselők bármilyen szinten és bármilyen tömegtájékoztatási eszközön keresztül tagadják a roma holokausztot, gyűlöletbeszédet folytatnak és bűnbakot keresnek, mivel ezzel közvetlenül erősítik a társadalmon belüli cigányellenességet, |
| --- | --- | --- |

16.

—

egyértelműen ítéljék el és szankcionálják, ha politikusok és köztisztviselők bármilyen szinten és bármilyen tömegtájékoztatási eszközön keresztül tagadják a roma holokausztot, gyűlöletbeszédet folytatnak és bűnbakot keresnek, mivel ezzel közvetlenül erősítik a társadalmon belüli cigányellenességet,

| — | hozzanak további intézkedéseket a romaellenes gyűlöletbeszéd megelőzése, elítélése és visszaszorítása érdekében, a kulturális párbeszéd eszközével is; |
| --- | --- |

—

hozzanak további intézkedéseket a romaellenes gyűlöletbeszéd megelőzése, elítélése és visszaszorítása érdekében, a kulturális párbeszéd eszközével is;

| 17. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködésüket annak érdekében, hogy képzéseket tartsanak az előítéletek elleni küzdelemmel és a gyűlöletpropaganda-kampányok elleni hatékony fellépéssel kapcsolatos bevált gyakorlatokról a nem kormányzati szervezetek erre vonatkozó egyedi igényeinek és elvárásainak felmérését követően; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé a civil társadalomnak szóló felhívást a tagállamokban folytatott gyűlöletbeszéd, gyűlölet-bűncselekmények és holokauszttagadás ellenőrzésére és bejelentésére; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja elnökét, hogy ítéljen el és szankcionáljon minden olyan európai parlamenti képviselőt, aki becsületsértő, rasszista vagy idegengyűlölő nyelvezetet használ vagy ilyen magatartást tanúsít a Parlamentben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálattal veszi tudomásul a romák szabad mozgáshoz való jogának megsértését; felszólítja a tagállamokat annak elismerésére, hogy az uniós alapelvek minden állampolgárukra alkalmazandók, és hogy a szabad mozgásról szóló irányelv nem engedi meg a kollektív kiutasítást és az etnikai alapú profilalkotás semmilyen formáját; felszólítja a származási tagállamokat, hogy felelősségüket felvállalva valamennyi állampolgáruk tekintetében küzdjenek a szegénység és a kirekesztés ellen, az érkezés szerinti tagállamokat pedig arra szólítja fel, hogy fokozzák a határon átnyúló együttműködést a megkülönböztetés és a kizsákmányolás elleni küzdelem és annak megakadályozása érdekében, hogy a kirekesztés folytatódjon az érkezés szerinti országban; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy a migrációval összefüggésben lépjenek fel a roma menekültekkel és menedékkérőkkel szembeni előítéletek ellen; emlékeztet arra, hogy a tagállamokba a nyugat-balkáni országokból is érkeznek menedékkérők, akik között – számukat tekintve – nagyon sok a Szerbiából és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező roma, és ez összefüggésben lehet az ottani roma közösséget érintő sajátos tényezőkkel; arra szólít fel, hogy az érintett országokra vonatkozó származásiország-információt egészítsék ki a cigányellenességből eredő üldözésről szóló külön fejezettel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | komoly aggodalmának ad hangot az Európában élő hontalan romák számával kapcsolatban, akiket következésképpen teljesen megfosztanak a szociális, oktatási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáféréstől, és a társadalom peremére taszítanak; felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a hontalanságnak, és mindenki számára biztosítsák az alapvető emberi jogok gyakorlásának lehetőségét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy a születési anyakönyvezést megkülönböztetés nélkül végezzék, és biztosítsák minden állampolgáruk azonosítását annak elkerülése érdekében, hogy a romákat valamennyi alapvető szolgáltatástól megfosszák; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket a diszkriminatív születési anyakönyvezési gyakorlat megszüntetésére, és helyi hatóságaikon keresztül tegyenek aktív lépéseket annak érdekében, hogy minden gyermeket nyilvántartásba vegyenek; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje és kövesse nyomon a tagállamokban fennálló helyzetet, ossza meg a bevált gyakorlatokat az olyan személyek azonosításával és védelmével kapcsolatban, akik nem rendelkeznek elismert állampolgársággal és nem kaphatnak személyazonosító okmányokat, továbbá indítson figyelemfelhívó kampányokat a születési anyakönyvezés fontosságáról; |
| --- | --- |

22.

| 23. | komoly aggodalmát fejezi ki a romák egészségügyi információkhoz, szolgáltatásokhoz és ellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférésével, az egészségbiztosítási kártyák romák körében tapasztalható jelentős hiányával, valamint a rasszista visszaélésekkel kapcsolatban; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket az egészségügyi ellátási rendszerhez való hozzáférés akadályainak megszüntetésére; kéri a tagállamokat, hogy szükség esetén gondoskodjanak a romáknak szóló egészségügyi közvetítői programok finanszírozásáról, valamint a roma közösségeken belül bővítsék az egészségügyi ellátással kapcsolatos ismereteket, és javítsák az oltáshoz és megelőző egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

23.

| 24. | riasztónak találja a roma nők hátrányos megkülönböztetését, akiket gyakran elkülönített, nem megfelelő színvonalú szülészeti kórtermekben helyeznek el, akik az egészségügyi személyzet részéről fizikai bántalmazással és elhanyagolással szembesülnek, illetve nem kielégítő kezelésben és rossz bánásmódban részesülnek, amikor a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátáshoz kívánnak hozzáférni, és akik gyakran nem férnek hozzá a mobil egészségügyi szűrővizsgálatokhoz; sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy nyomonkövetési és korrekciós mechanizmust ennek azonnali felszámolása és az etikai szabályokat megsértő egészségügyi személyzet felelősségre vonásának biztosítása érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy előmozdítsák a roma nők javát szolgáló, fenntartható és átfogó kapacitásbővítést, a személyre szabott egészségügyi információs anyagok biztosítása érdekében hozzanak létre külön struktúrákat, például tájékoztató pontokat, továbbá biztosítsák a közösségi egészségügyi kezdeményezésekhez szükséges támogatást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének végrehajtása során prioritásként kezeljék a gyermekeket, különösen az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés, a méltó életkörülmények és az oktatáshoz való hozzáférés roma gyermekek számára történő biztosítása révén; hangsúlyozza, hogy a roma gyermekek körében az írástudatlanság ellen folytatott küzdelem kulcsfontosságú a romák jobb integrációjának és befogadásának biztosításához, lehetővé téve a következő generációk számára a munkavállaláshoz való jobb hozzáférést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sürgeti a tagállamokat, hogy ítéljék el a kényszersterilizációt, és nyújtsanak kártérítést a rendszerszintű és az állam által támogatott sterilizálásnak alávetett roma nők számára, valamint nyilvánosan kérjenek bocsánatot ezen emberiesség elleni bűncselekmény áldozataitól; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mélységes aggodalmát fejezi ki a roma gyermekek szüleiktől való jogellenes eltávolításának jelensége miatt; felszólítja a tagállamokat, hogy késedelem nélkül vizsgálják ki ezeket az eseteket, és hozzanak megfelelő intézkedéseket az ilyen esetek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elítéli, hogy a tagállamok nem biztosítják a romák számára az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést és a törvény előtti egyenlőséget, ami a következőkben nyilvánul meg:






  — | a gyűlölet-bűncselekmények és különösen a rendőrök által elkövetett gyűlölet-bűncselekmények áldozatai számára biztosítandó igazságszolgáltatás hiánya vagy az ezzel kapcsolatos eljárások elfogadhatatlanul lassú lefolytatása, |
| --- | --- | --- |

28.

—

a gyűlölet-bűncselekmények és különösen a rendőrök által elkövetett gyűlölet-bűncselekmények áldozatai számára biztosítandó igazságszolgáltatás hiánya vagy az ezzel kapcsolatos eljárások elfogadhatatlanul lassú lefolytatása,

| — | a romák aránytalanul nagy mértékű büntetőjogi üldözése, |
| --- | --- |

—

a romák aránytalanul nagy mértékű büntetőjogi üldözése,

| — | rendőrségi túlkapások (etnikai profilalkotás, megállításokkal és átvizsgálásokkal kapcsolatos túlzott eljárások, romatelepeken történő szükségtelen rajtaütések, vagyontárgyak önkényes lefoglalása és megsemmisítése, letartóztatásoknál túlzott erőszak alkalmazása, támadások, fenyegetések, megalázó bánásmód, fizikai bántalmazás, valamint a jogok megtagadása a rendőrségi kihallgatás és őrizet során), |
| --- | --- |

—

rendőrségi túlkapások (etnikai profilalkotás, megállításokkal és átvizsgálásokkal kapcsolatos túlzott eljárások, romatelepeken történő szükségtelen rajtaütések, vagyontárgyak önkényes lefoglalása és megsemmisítése, letartóztatásoknál túlzott erőszak alkalmazása, támadások, fenyegetések, megalázó bánásmód, fizikai bántalmazás, valamint a jogok megtagadása a rendőrségi kihallgatás és őrizet során),

| — | a romák ellen elkövetett bűncselekmények esetén túl gyenge rendőri fellépések, a romák által bejelentett bűncselekmények esetében csekély mértékű vagy semmilyen segítséget, védelmet (például emberkereskedelem esetében és a családon belüli erőszak áldozatai tekintetében) vagy nyomozást nem biztosítva számukra; |
| --- | --- |

—

a romák ellen elkövetett bűncselekmények esetén túl gyenge rendőri fellépések, a romák által bejelentett bűncselekmények esetében csekély mértékű vagy semmilyen segítséget, védelmet (például emberkereskedelem esetében és a családon belüli erőszak áldozatai tekintetében) vagy nyomozást nem biztosítva számukra;

| 29. | felszólítja a tagállamokat, hogy:






  — | minden polgár számára garantálják a törvény előtti egyenlőséget, mindenki számára biztosítva az igazságszolgáltatáshoz és az eljárási jogokhoz való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- | --- |

29.

—

minden polgár számára garantálják a törvény előtti egyenlőséget, mindenki számára biztosítva az igazságszolgáltatáshoz és az eljárási jogokhoz való egyenlő hozzáférést;

| — | nyújtsanak kötelező, emberi jogokon alapuló és szolgáltatásközpontú továbbképzéseket a bűnüldöző szervek tagjai és az igazságszolgáltatási rendszer minden szintjének tisztviselői számára, |
| --- | --- |

—

nyújtsanak kötelező, emberi jogokon alapuló és szolgáltatásközpontú továbbképzéseket a bűnüldöző szervek tagjai és az igazságszolgáltatási rendszer minden szintjének tisztviselői számára,

| — | vizsgálják ki és üldözzék a gyűlölet-bűncselekményeket, és mutassanak bevált gyakorlatokat a gyűlölet-bűncselekmények, köztük a cigányellenesség által motivált gyűlölet-bűncselekmények azonosítására és kivizsgálására, |
| --- | --- |

—

vizsgálják ki és üldözzék a gyűlölet-bűncselekményeket, és mutassanak bevált gyakorlatokat a gyűlölet-bűncselekmények, köztük a cigányellenesség által motivált gyűlölet-bűncselekmények azonosítására és kivizsgálására,

| — | a rendőri erőknél hozzanak létre gyűlölet-bűncselekményekkel foglalkozó osztályokat, amelyek ismerik a cigányellenesség jelenségét, |
| --- | --- |

—

a rendőri erőknél hozzanak létre gyűlölet-bűncselekményekkel foglalkozó osztályokat, amelyek ismerik a cigányellenesség jelenségét,

| — | ösztönözzék a megfelelő rendőrségi fellépéseket, rendőrségi visszaélések esetén pedig alkalmazzanak szankciókat, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a megfelelő rendőrségi fellépéseket, rendőrségi visszaélések esetén pedig alkalmazzanak szankciókat,

| — | foglalkoztassanak vitarendezésben jártas szakembereket rendőrségi együttműködés céljából, |
| --- | --- |

—

foglalkoztassanak vitarendezésben jártas szakembereket rendőrségi együttműködés céljából,

| — | ösztönözzék a romák rendőri erőknél való foglalkoztatását, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a romák rendőri erőknél való foglalkoztatását,

| — | gondoskodjanak róla, hogy az áldozatokat segítő programok megfeleljenek a romák sajátos igényeinek, és bűncselekmények bejelentésekor vagy panasztételkor biztosítsák számukra a szükséges segítséget, |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak róla, hogy az áldozatokat segítő programok megfeleljenek a romák sajátos igényeinek, és bűncselekmények bejelentésekor vagy panasztételkor biztosítsák számukra a szükséges segítséget,

| — | folytassák és földrajzi hatókörének tekintetében terjesszék ki a JUSTROM programot, azaz a roma nők igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése céljából a Bizottság és az Európa Tanács által közösen indított programot, |
| --- | --- |

—

folytassák és földrajzi hatókörének tekintetében terjesszék ki a JUSTROM programot, azaz a roma nők igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése céljából a Bizottság és az Európa Tanács által közösen indított programot,

| — | teljes körűen hajtsák végre az EU emberkereskedelem elleni irányelvét, és fokozzák rendőrségi és igazságügyi együttműködésüket az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében, továbbá |
| --- | --- |

—

teljes körűen hajtsák végre az EU emberkereskedelem elleni irányelvét, és fokozzák rendőrségi és igazságügyi együttműködésüket az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében, továbbá

| — | teljes körűen hajtsák végre a 2011/93/EU (14) irányelvet a gyermekek szexuális bántalmazásának és kizsákmányolásának megelőzése és az azok elleni küzdelem, illetve az áldozatok védelme érdekében; |
| --- | --- |

—

teljes körűen hajtsák végre a 2011/93/EU (14) irányelvet a gyermekek szexuális bántalmazásának és kizsákmányolásának megelőzése és az azok elleni küzdelem, illetve az áldozatok védelme érdekében;

| 30. | felszólítja az Európai Rendőrakadémiát (CEPOL), hogy folytassa az alapvető jogok területén nyújtott képzéseket és a rendőri erők azokkal való interszekcionális megismertetését; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mélységes aggodalmát fejezi ki a romák lakhatás területén tapasztalható széles körű hátrányos megkülönböztetése miatt, amelynek jellemzői a diszkriminatív bérleti és ingatlanpiac, illetve szociális lakhatási rendszer, a kényszerkilakoltatás és a romák otthonainak – megfelelő alternatív lakhatási lehetőségek biztosítása nélküli – lebontása, a romáknak az alapvető szolgáltatásokat nélkülöző, elkülönített táborokban és kényszerszállásokon való elhelyezése, a romatelepek falakkal való körbekerítése, valamint a romák számára a mindennapi vezetékes ivóvízhez és csatornázáshoz való teljes hozzáférés állami hatóságok általi biztosításának hiánya; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket a romákkal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a lakhatáshoz való hozzáférés terén, és hogy teljes mértékben használják fel az uniós alapokat a romák lakhatási helyzetének javítására, különösen a szegregáció megszüntetésének, a területi szegregáció felszámolásának, valamint a közösségek által irányított helyi fejlesztés és az európai strukturális és beruházási alapok által támogatott integrált területi beruházások előmozdítása, illetve a szociális lakásokkal kapcsolatban folytatott következetes politika révén; sürgeti a tagállamokat, hogy a nemzeti jogi előírásokkal összhangban a lakóhelyeken biztosítsák a közműszolgáltatásokhoz, többek között az ivóvíz-, a villamosenergia- és a földgázellátáshoz, valamint a közmű-infrastruktúrákhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy ismerje el hatáskörét a faji alapú kilakoltatások kérdésében; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kényszerkilakoltatások teljes mértékben összhangban álljanak az uniós jogszabályokkal és az egyéb, például az emberi jogok európai egyezményéből eredő nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel; kéri továbbá a deszegregációs szakértők számának növelését a leginkább érintett tagállamokban, segítve a hatóságokat annak biztosításában, hogy az európai strukturális és befektetési alapok hatékonyan mozdítsák elő a deszegregációt, valamint kéri, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) forrásait különítsék el térbeli deszegregációs intézkedések támogatására; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli azokat a proaktív kezdeményezéseket, amelyek a városi romák lakhatási helyzetén kívánnak javítani; elismeri az Eurocities kezdeményezést, amely a városokban élő roma közösségek sajátosságainak, az előttük álló kihívások és a város ezekre adott válaszainak feltérképezésével gyűjt bizonyítékokat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elítéli a továbbra is fennálló iskolai szegregációt, ideértve azt is, hogy a roma gyermekek felülreprezentáltak a „speciális iskolákban”, a homogén roma iskolákban, a külön osztályokban, a „konténeriskolákban” stb.; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak egyedi iskolai deszegregációs és más hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a roma gyermekek számára egyenlő bánásmódot és teljes körű hozzáférést biztosítsanak a magas színvonalú általános oktatáshoz, valamint biztosítsák, hogy minden roma gyermek legalább a kötelező iskolai oktatásban részesüljön; kiemeli annak fontosságát, hogy feltárják a korai iskolaelhagyás okait, és különösen a cigányellenesség e jelenség tekintetében játszott szerepét; ösztönzi továbbá a tagállamokat új módszerek felkutatására, amelyekkel át lehetne hidalni a meglévő oktatási szakadékot a felnőttoktatáson, a szakképzésen, valamint az informális és a nem formális tanuláson keresztül; ragaszkodik hozzá, hogy roma szakértők és iskolai mediátorok bevonásával szenteljenek figyelmet az interszekcionális megkülönböztetésnek is, valamint az ilyen intézkedésekhez biztosítsanak megfelelő erőforrásokat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aggasztónak és elfogadhatatlannak tartja a romákat a foglalkoztatás terén érő megkülönböztetést, amelyet a leggyakrabban a hosszú távú munkanélküliség, a nulla órás szerződések, az egészségbiztosítás, a társadalombiztosítás, illetve a nyugdíjbiztosítás hiányával párosuló bizonytalan foglalkoztatási feltételek és (a felsőfokú képesítéssel rendelkező romákat egyaránt érintő) munkaerőpiaci akadályok megléte, valamint az átképzési lehetőségek hiánya jellemez; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a romákkal szemben egyenlő bánásmódot tanúsítsanak a munkaerőpiacra való belépés során és a foglalkoztatási lehetőségekhez való hozzáférés tekintetében, valamint bontsák le a közvetlen és közvetett akadályokat, ideértve a hátrányos megkülönböztetést is; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy a magánszektorral összefogva támogassák a romák oktatási, foglalkoztatási és üzleti lehetőségeit, különösen a növekvő technológiai ágazatokban; felhívja a tagállamokat, hogy nagyratörően vizsgálják meg, hogy az új technológiák miként segíthetik a romák társadalmi és gazdasági befogadását és a cigányellenesség elleni küzdelmet, illetve miként járulhatnak hozzá ezekhez; kiemeli a regionális fejlesztés jelentőségét a fenntartható foglalkoztatási lehetőségek megteremtéséhez a legkevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy a romák munkaerőpiaci részvételének elősegítése és a roma közösségeken belül a szegénység generációk közötti továbbadásának megállítása érdekében mozdítsák elő azokat a szakpolitikákat, amelyek bizonyítottan jelentős pozitív hatással járnak, ideértve például a szakképzéseket és a munkahelyi képzéseket, a személyre szabott tanácsadási szolgáltatásokat, az önfoglalkoztatást, a szociális vállalkozásokat és az első munkatapasztalat szerzésére irányuló programokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | elítéli a romák megkülönböztetésének halmozott és interszekcionális, gyakran háttérben, rejtve maradó formáit; hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés egy alapját célzó szakpolitikáknak figyelmet kell fordítaniuk olyan konkrét csoportokra, amelyek nagy valószínűséggel válnak halmozott megkülönböztetés áldozataivá; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet az iskolázottsági szint és a részvétel javítására, a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre, valamint a megkülönböztetés megelőzésére a halmozott és interszekcionális megkülönböztetéssel és egyenlőtlenséggel szembenéző romák esetében, és hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020 utáni időszakra szóló uniós keretrendszerébe illesszenek be külön programokat számukra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aggodalommal állapítja meg, hogy a roma nők halmozott és interszekcionális megkülönböztetésnek vannak kitéve, egyrészről mert nők, másrészről mert a roma etnikai kisebbséghez tartoznak, és ezért hátrányos helyzetben találják magukat a minden szinten való társadalmi részvétel, illetve az alapvető szolgáltatásokhoz és erőforrásokhoz való hozzáférés tekintetében; kiemeli, hogy a hátrányos megkülönböztetés különösen súlyosan érinti azokat a roma nőket és lányokat, akik nem rendelkeznek személyi okmányokkal; hangsúlyozza, hogy a roma nők és lányok helyzetének javításához egyedi és célzott, megkülönböztetésmentes politikákra van szükség, amelyek egyenlő hozzáférést tesznek lehetővé a foglalkoztatáshoz és oktatáshoz (többek között az egész életen át tartó tanuláshoz is), továbbá minőségi lakhatást biztosítanak – mindez ugyanis kulcsfontosságú az életkörülményeik javítása, valamint a szegénység és a kirekesztés leküzdése szempontjából; |
| --- | --- |

40.

| 41. | annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiáikba illesszenek be egy nők jogairól és a nemek közötti egyenlőségről szóló külön fejezetet, és hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére irányuló, a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőség szempontjainak előmozdítását célzó intézkedéseket annak minden szakaszában alkalmazzák, különösen a támogatások elosztásánál, a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszeréről kiadott tanácsi következtetéseknek megfelelően, amely megköveteli, hogy „minden olyan szakpolitikában és intézkedésben, amely a romák befogadásának előmozdítására irányul, érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőség szempontjait is”; felszólítja a tagállamok kormányait és helyi hatóságait, hogy vonják be a roma nőket a nemzeti romaintegrációs stratégiák előkészítésébe, végrehajtásába, értékelésébe és ellenőrzésébe; hangsúlyozza a nemek szerint bontott adatok szisztematikus gyűjtésének és rendszeres elemzésének szükségességét, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, hogy a szakpolitikák elérik-e a kívánt eredményeket a roma nők és lányok tekintetében, és hogy ha nincs elegendő haladás, tegyenek lépéseket; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőség előmozdítását az Európa 2020 stratégia valamennyi aspektusának végrehajtása tekintetében, a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiának (2010–2015) megfelelően; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy első helyen foglalkozzanak a roma nőket és lányokat érintő kihívásokkal, amelyek a korai és a kényszerházassággal és a testi integritásuk elleni támadásokkal kapcsolatosak, és ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és támogassák a roma nők és lányok ellen elkövetett erőszak megelőzése és leküzdése céljából hozott jogi és más nemzeti szintű intézkedésekkel kapcsolatos adatok gyűjtését és terjesztését; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ösztönzi a vállalkozásokat és a helyi hatóságokat, hogy hozzanak létre képzési programokat és munkalehetőségeket a roma nők számára; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a kormányokat, hogy ösztönözzék és támogassák a roma nők közéletben és politikai életben való tényleges szerepvállalását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | létfontosságúnak tartja, hogy az esélyegyenlőségi szervek tájékoztassák a romákat a jogaikról, támogassák őket jogaik gyakorlásában, és jelentsék a megkülönböztetés eseteit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy az esélyegyenlőségi szervek rendelkezzenek a nyomon követéshez és a cigányellenesség elleni fellépésekhez szükséges hatáskörökkel és erőforrásokkal; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák az esélyegyenlőségi szervek egyenlő bánásmód előmozdítására irányuló munkáját és intézményi kapacitását, megfelelő erőforrásokat biztosítva számukra ahhoz, hogy hatékony jogi és igazságügyi segítséget nyújthassanak, és roma jogi tanácsadókkal támogatva a munkájukat a visszaélések jelentésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aggasztja a romák alacsony részvétele partnerként vagy képviselőként a helyi, regionális vagy nemzeti kormányzatokban, valamint az, hogy a kormányok nem biztosítják számukra állampolgári jogaik teljes körű gyakorlását; elismeri a civil társadalom alapvető szerepét e tekintetben; szélesebb körű együttműködést szorgalmaz az érintett nemzeti és helyi hatóságok, az EU, az Európa Tanács és a nem kormányzati szervezetek között; ösztönzi az Unió és a tagállamok intézményeit és a politikai pártjait, hogy aktívan mozdítsák elő a romák politikai részvételét és szerepvállalását, valamint közigazgatáson belüli foglalkoztatását; a roma szerepvállalás növelésére irányuló programokat szorgalmaz, köztük olyanokat, amelyek célja a romák helyi, regionális és nemzeti kormányzati képviselőként való, interszekcionális szempontból hosszú távú szerepvállalásának fokozása és biztosítása; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy fokozzák a roma nők politikaformálási és döntéshozatali folyamatokban való részvételét; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólítja a tagállamokat, hogy minden felelős és az uniós és tagállami jogszabályok helyes végrehajtásában kulcsfontosságú szerepet betöltő köztisztviselőnek nyújtsanak kötelező, gyakorlati és interszekcionális képzéseket az alapvető jogokkal és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatban annak érdekében, hogy ellássák őket a szükséges tudással és készségekkel, hogy emberi jogi megközelítéssel minden polgár érdekét szolgálni tudják; |
| --- | --- |

47.

| 48. | az etnikai kisebbségekről a közvélekedésben kialakított felfogás befolyásolásában a média erejét figyelembe véve felszólítja a tagállamokat, hogy:






  — | nyújtsanak kötelező képzéseket a közszolgálati műsorszolgáltatóknál és a médiában dolgozók számára a romák által tapasztalt kihívásokkal és megkülönböztetésekkel, illetve a káros sztereotípiákkal kapcsolatos tudatosságuk növelése érdekében, |
| --- | --- | --- |

48.

—

nyújtsanak kötelező képzéseket a közszolgálati műsorszolgáltatóknál és a médiában dolgozók számára a romák által tapasztalt kihívásokkal és megkülönböztetésekkel, illetve a káros sztereotípiákkal kapcsolatos tudatosságuk növelése érdekében,

| — | mozdítsák elő a romák alkalmazását a közmédiában, valamint |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő a romák alkalmazását a közmédiában, valamint

| — | mozdítsák elő a roma szervezetek közmédia-testületeken belüli képviseletét; |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő a roma szervezetek közmédia-testületeken belüli képviseletét;

| 49. | a cigányellenesség állandósulásának sikeres megfékezése érdekében ösztönzi a tagállamokat, hogy minden szinten építsenek be iskolai tanterveikbe kötelező emberi jogi, demokratikus állampolgársági és politikai műveltségi képzéseket, annak érdekében, hogy a romák többé ne érezzék fenyegetve magukat identitásuk miatt, megerősítsék önbizalmukat, és mindinkább képesek legyenek gyakorolni és kiharcolni egyenlő jogaikat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mély aggodalommal töltik el a közszférán belüli költségcsökkentések, amelyek drámai hatással jártak mind az állami, mind a nem állami finanszírozású nem kormányzati szervezeteknek a romák egyenlőségének előmozdítására irányuló tevékenységére nézve, és korlátozták e projektek hatókörét; hangsúlyozza, hogy az állam és annak intézményei alapvető szerepet töltenek be az egyenlőség előmozdításában, amely nem helyettesíthető; |
| --- | --- |

50.

Nemzeti romaintegrációs stratégiák

| 51. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az erőfeszítések és a befektetett pénzügyi eszközök, illetve a roma közösségekkel foglalkozó számos európai és nemzeti program és alap nem járult hozzá jelentősen az életkörülményeik javításához, és nem vitte előre a roma integráció ügyét, különösen helyi szinten; a romaintegrációs folyamat és a cigányellenesség elleni küzdelem előmozdítása céljából, a romák marginalizációja, megkülönböztetése és kizárása elleni küzdelem jegyében felhívja ezért a tagállamokat, hogy:






  — | legyenek nagyratörőek, amikor kidolgozzák a nemzeti romaintegrációs stratégiáikat, végezzenek további kutatásokat a romák aktív bevonásával működő sikeres helyi gyakorlatok és programok tekintetében helyzetük, körülményeik és az általuk tapasztalt nehézségek alakulásának feltárása érdekében, különös figyelmet fordítva a cigányellenességre és annak következményeire, azzal a céllal, hogy a kérdés kezeléséhez egy jobb, átfogó és holisztikus megközelítést dolgozzanak ki, nem csak a társadalmi és gazdasági szempontokkal foglalkozva, hanem a rasszizmus ellen is küzdve, a kölcsönös bizalom kiépítésével, |
| --- | --- | --- |

51.

—

legyenek nagyratörőek, amikor kidolgozzák a nemzeti romaintegrációs stratégiáikat, végezzenek további kutatásokat a romák aktív bevonásával működő sikeres helyi gyakorlatok és programok tekintetében helyzetük, körülményeik és az általuk tapasztalt nehézségek alakulásának feltárása érdekében, különös figyelmet fordítva a cigányellenességre és annak következményeire, azzal a céllal, hogy a kérdés kezeléséhez egy jobb, átfogó és holisztikus megközelítést dolgozzanak ki, nem csak a társadalmi és gazdasági szempontokkal foglalkozva, hanem a rasszizmus ellen is küzdve, a kölcsönös bizalom kiépítésével,

| — | teljes mértékben hajtsák végre a nemzeti romaintegrációs stratégiáikat, |
| --- | --- |

—

teljes mértékben hajtsák végre a nemzeti romaintegrációs stratégiáikat,

| — | értékeljék a hatékonyságukat, és rendszeresen aktualizálják azokat, határozzanak meg egyértelmű intézkedéseket, személyre szabott fellépéseket, illetve mérhető célokat és mérföldköveket, |
| --- | --- |

—

értékeljék a hatékonyságukat, és rendszeresen aktualizálják azokat, határozzanak meg egyértelmű intézkedéseket, személyre szabott fellépéseket, illetve mérhető célokat és mérföldköveket,

| — | szorosan működjenek együtt minden érdekelt féllel, köztük a regionális és helyi szervekkel, a tudományos élet szereplőivel, a magánszektorral, az alulról építkező közösségi szervezetekkel és a nem kormányzati szervezetekkel, és aktívan vonják be a romákat, |
| --- | --- |

—

szorosan működjenek együtt minden érdekelt féllel, köztük a regionális és helyi szervekkel, a tudományos élet szereplőivel, a magánszektorral, az alulról építkező közösségi szervezetekkel és a nem kormányzati szervezetekkel, és aktívan vonják be a romákat,

| — | fejlesszék tovább az adatgyűjtést és terepmunkán alapuló, pénzügyi és minőségi szemléletű nyomonkövetési és jelentéstételi módszereket, mivel azok hatékonyan támogatják a tényeken alapuló szakpolitikákat, és hozzájárulhatnak az elfogadott stratégiák, fellépések és intézkedések hatékonyságának javításához, illetve annak meghatározásához, hogy a programok és stratégiák miért nem hozzák meg a régóta várt eredményeket, |
| --- | --- |

—

fejlesszék tovább az adatgyűjtést és terepmunkán alapuló, pénzügyi és minőségi szemléletű nyomonkövetési és jelentéstételi módszereket, mivel azok hatékonyan támogatják a tényeken alapuló szakpolitikákat, és hozzájárulhatnak az elfogadott stratégiák, fellépések és intézkedések hatékonyságának javításához, illetve annak meghatározásához, hogy a programok és stratégiák miért nem hozzák meg a régóta várt eredményeket,

| — | hatalmazzák fel a nemzeti roma kapcsolattartó pontjaikat, hogy koordinációs feladataik ellátásához rendelkezzenek a kellő meghatalmazással, a szükséges erőforrásokkal és a megfelelő munkafeltételekkel; |
| --- | --- |

—

hatalmazzák fel a nemzeti roma kapcsolattartó pontjaikat, hogy koordinációs feladataik ellátásához rendelkezzenek a kellő meghatalmazással, a szükséges erőforrásokkal és a megfelelő munkafeltételekkel;

A cigányellenesség előtérbe helyezése egy megfelelőbb 2020 utáni stratégián belül

| 52. | üdvözli a romák szociális és gazdasági integrációjának elősegítése céljából az Európai Bizottság által tett erőfeszítéseket és az általa kidolgozott hasznos mechanizmusok és alapok széles körét, illetve azt a tényt, hogy útjára indította a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020-ig tartó időszakra szóló uniós keretrendszerét, felszólítva a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti stratégiákat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy:






  — | a 2020 utáni időszakra bővítsék ki a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerét a Számvevőszék, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, a nem kormányzati szervezetek, a megfigyelő szervezetek és valamennyi érdekelt fél megállapításaira és ajánlásaira támaszkodva egy jobb, naprakész és még átfogóbb megközelítés elérése érdekében, |
| --- | --- | --- |

53.

—

a 2020 utáni időszakra bővítsék ki a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerét a Számvevőszék, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, a nem kormányzati szervezetek, a megfigyelő szervezetek és valamennyi érdekelt fél megállapításaira és ajánlásaira támaszkodva egy jobb, naprakész és még átfogóbb megközelítés elérése érdekében,

| — | helyezze a társadalmi befogadás mellett a cigányellenességet a 2020 utáni időszakra szóló uniós keretrendszer középpontjába, valamint vezessen be megkülönböztetésmentességi mutatókat az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás, az egészségügy stb. terén, mivel a cigányellenesség aláássa a nemzeti romaintegrációs stratégiák sikeres végrehajtását, |
| --- | --- |

—

helyezze a társadalmi befogadás mellett a cigányellenességet a 2020 utáni időszakra szóló uniós keretrendszer középpontjába, valamint vezessen be megkülönböztetésmentességi mutatókat az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás, az egészségügy stb. terén, mivel a cigányellenesség aláássa a nemzeti romaintegrációs stratégiák sikeres végrehajtását,

| — | horizontális kérdésként kezelje a cigányellenességet, a tagállamokkal, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével és a nem kormányzati szervezetekkel partnerségben pedig dolgozzon ki a tagállamok számára gyakorlati lépéseket a cigányellenesség leküzdésére, |
| --- | --- |

—

horizontális kérdésként kezelje a cigányellenességet, a tagállamokkal, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével és a nem kormányzati szervezetekkel partnerségben pedig dolgozzon ki a tagállamok számára gyakorlati lépéseket a cigányellenesség leküzdésére,

| — | a romákkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó, biztosi szintű munkacsoport létrehozásával egészítse ki az érintett bizottsági szolgálatok romákkal foglalkozó munkacsoportját, összegyűjtve az egyenlő jogok és a megkülönböztetésmentesség, az állampolgári jogok, a szociális jogok, a foglalkoztatás, az oktatás és a kultúra, az egészségügy és a lakhatás kérdésével, illetve azok külső vetületeivel foglalkozó összes érintett biztost annak érdekében, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentes és kiegészítő uniós források és programok létrehozását, |
| --- | --- |

—

a romákkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó, biztosi szintű munkacsoport létrehozásával egészítse ki az érintett bizottsági szolgálatok romákkal foglalkozó munkacsoportját, összegyűjtve az egyenlő jogok és a megkülönböztetésmentesség, az állampolgári jogok, a szociális jogok, a foglalkoztatás, az oktatás és a kultúra, az egészségügy és a lakhatás kérdésével, illetve azok külső vetületeivel foglalkozó összes érintett biztost annak érdekében, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentes és kiegészítő uniós források és programok létrehozását,

| — | erősítse meg és egészítse ki a Bizottság megkülönböztetésmentességgel és romakoordinációs ügyekkel foglalkozó egységének munkáját a csapat kibővítésével, a megfelelő források biztosításával, és további munkaerő alkalmazásával, hogy elegendő kapacitás álljon rendelkezésre a cigányellenesség elleni küzdelemre, a roma holokauszt ismertségének növelésére és a holokauszt emléknap előmozdítására; |
| --- | --- |

—

erősítse meg és egészítse ki a Bizottság megkülönböztetésmentességgel és romakoordinációs ügyekkel foglalkozó egységének munkáját a csapat kibővítésével, a megfelelő források biztosításával, és további munkaerő alkalmazásával, hogy elegendő kapacitás álljon rendelkezésre a cigányellenesség elleni küzdelemre, a roma holokauszt ismertségének növelésére és a holokauszt emléknap előmozdítására;

| 54. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy a külkapcsolatokban érvényesítsék a romák jogait; határozottan kitart amellett, hogy küzdeni kell a cigányellenesség ellen, és elő kell mozdítani a romák jogait a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzák és aktívan terjesszék a cigányellenességnek a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság által használt fogalommeghatározását annak érdekében, hogy világos iránymutatással szolgáljanak az állami hatóságok számára; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felszólítja az Európai Parlament valamennyi képviselőcsoportját és a tagállamok minden politikai pártját, hogy tartsák tiszteletben az európai politikai pártoknak a rasszizmustól mentes társadalom érdekében kidolgozott, módosított Chartáját, és kéri őket, hogy rendszeresen újítsák meg elkötelezettségüket, emellett ítéljék el és szankcionálják a gyűlöletbeszédet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felszólítja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét, hogy készítsen tanulmányt az Unión és a tagjelölt országokon belüli cigányellenességről, a romákat érintő kérdésekkel kapcsolatos munkája keretében összpontosítson a cigányellenességre, valamint kövesse azt nyomon minden érintett területen; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a tagjelölt országoknak, az Európa Tanácsnak és az ENSZ-nek. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(4)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

(5)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(6)  HL C 4. E, 2011.1.7., 7. o.; HL C 308. E, 2011.10.20., 73. o.; HL C 199. E, 2012.7.7., 112. o.; HL C 468., 2016.12.15., 36. o.; HL C 468., 2016.12.15., 157. o.

(7)  HL C 328., 2016.9.6., 4. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0485.

(9)  A Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság 13. számú, a cigányellenesség és a romákkal szembeni hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló általános politikai ajánlása.

(10)  Az „anti-Gypsyism” (cigányellenesség) kifejezést helyenként másként írják, és számos tagállamban arra olykor némileg eltérő kifejezéssel – például „Antiziganismus” (anticiganizmus) – hivatkoznak.

(11)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(12)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(13)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(14)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

---

2017. október 26., csütörtök

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

A környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (környezeti felelősségről szóló irányelv) alkalmazásáról (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (1) (a továbbiakban: környezeti felelősségről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (1) (a továbbiakban: környezeti felelősségről szóló irányelv),

| — | tekintettel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentésre, amely a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv 18. cikkének (2) bekezdése alapján készült (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentésre, amely a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv 18. cikkének (2) bekezdése alapján készült (COM(2016)0204),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4. és 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4. és 191. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkére,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a környezeti felelősségről szóló irányelvnek az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló 2006/21/EK irányelv révén történő módosítására (3), a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló 2009/31/EK irányelvre (4) és a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló 2013/30/EU irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti felelősségről szóló irányelvnek az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló 2006/21/EK irányelv révén történő módosítására (3), a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló 2009/31/EK irányelvre (4) és a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló 2013/30/EU irányelvre (5),

| — | tekintettel a környezeti felelősségről szóló irányelv REFIT-értékeléséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0121), amely a bizottsági jelentést (COM(2016)0204) kíséri, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti felelősségről szóló irányelv REFIT-értékeléséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0121), amely a bizottsági jelentést (COM(2016)0204) kíséri,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2016. június 6-i, „A környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtása: a Bizottság által készített értékelési folyamatról szóló felmérés” (6) című tájékoztatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2016. június 6-i, „A környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtása: a Bizottság által készített értékelési folyamatról szóló felmérés” (6) című tájékoztatójára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, valamint eljárási szabályzata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, valamint eljárási szabályzata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatára,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0297/2017),

| A. | mivel az EUMSZ 191. cikkének (1) bekezdése alapján az Unió környezetpolitikájának hozzá kell járulnia az olyan célkitűzések eléréséhez, mint polgárai egészségének védelme, a környezet minőségének védelme és javítása, a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításának elősegítése, valamint a globális vagy regionális környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 191. cikkének (1) bekezdése alapján az Unió környezetpolitikájának hozzá kell járulnia az olyan célkitűzések eléréséhez, mint polgárai egészségének védelme, a környezet minőségének védelme és javítása, a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításának elősegítése, valamint a globális vagy regionális környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten;

| B. | mivel az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, és ennek a politikának az elővigyázatosság és a megelőzés elvén, a környezeti károknak elsődlegesen a forrásuknál történő elhárítása elvén, valamint a „szennyező fizet” elven kell alapulnia; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, és ennek a politikának az elővigyázatosság és a megelőzés elvén, a környezeti károknak elsődlegesen a forrásuknál történő elhárítása elvén, valamint a „szennyező fizet” elven kell alapulnia;

| C. | mivel az EUMSZ 11. cikke értelmében a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 11. cikke értelmében a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába;

| D. | mivel az EUMSZ 192. cikke az Európai Parlamentet és a Tanácsot bízza meg azzal a feladattal, hogy meghatározza az uniós környezetpolitika általános céljainak elérése érdekében teendő lépéseket (7); |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 192. cikke az Európai Parlamentet és a Tanácsot bízza meg azzal a feladattal, hogy meghatározza az uniós környezetpolitika általános céljainak elérése érdekében teendő lépéseket (7);

| E. | mivel az Alapjogi Charta 37. cikkének értelmében a magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlődés elvével összhangban biztosítani kell megvalósulásukat; |
| --- | --- |

E.

mivel az Alapjogi Charta 37. cikkének értelmében a magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlődés elvével összhangban biztosítani kell megvalósulásukat;

| F. | mivel az Unióra kiterjedő összehangolt környezeti stratégia az egyik módja annak, hogy ösztönözzük az együttműködést és biztosítsuk, hogy az uniós szakpolitikák összhangban álljanak egymással; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unióra kiterjedő összehangolt környezeti stratégia az egyik módja annak, hogy ösztönözzük az együttműködést és biztosítsuk, hogy az uniós szakpolitikák összhangban álljanak egymással;

| G. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv jelenlegi hatálya alá kizárólag a gazdasági szereplők által a biológiai sokféleség (védett fajok és természetes élőhelyek), a víz és a föld tekintetében okozott környezeti károk tartoznak; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv jelenlegi hatálya alá kizárólag a gazdasági szereplők által a biológiai sokféleség (védett fajok és természetes élőhelyek), a víz és a föld tekintetében okozott környezeti károk tartoznak;

| H. | mivel a környezeti károkkal kapcsolatos felelősség fedezésére spontán módon kialakult a pénzügyi biztosítékok piaca, amely mindazonáltal nem feltétlenül elegendő olyan egyedi esetek fedezésére, mint amilyen a kkv-ké vagy meghatározott művelettípusoké (part menti platformok, nukleáris létesítmények stb.); |
| --- | --- |

H.

mivel a környezeti károkkal kapcsolatos felelősség fedezésére spontán módon kialakult a pénzügyi biztosítékok piaca, amely mindazonáltal nem feltétlenül elegendő olyan egyedi esetek fedezésére, mint amilyen a kkv-ké vagy meghatározott művelettípusoké (part menti platformok, nukleáris létesítmények stb.);

| I. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv eltérő végrehajtása elsődlegesen többek között az a tekintetben tapasztalható mérlegelési nehézségnek tulajdonítható, hogy a természeti erőforrásban bekövetkezett kár átlépte-e a meghatározott küszöbértéket, valamint annak, hogy számos tagállam nem rendelkezik olyan eljárással, amelynek keretein belül megvizsgálhatja a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek és egyéb érdekelt testületek megjegyzéseit vagy kritikáit; |
| --- | --- |

I.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv eltérő végrehajtása elsődlegesen többek között az a tekintetben tapasztalható mérlegelési nehézségnek tulajdonítható, hogy a természeti erőforrásban bekövetkezett kár átlépte-e a meghatározott küszöbértéket, valamint annak, hogy számos tagállam nem rendelkezik olyan eljárással, amelynek keretein belül megvizsgálhatja a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek és egyéb érdekelt testületek megjegyzéseit vagy kritikáit;

| J. | mivel számos tagállamban az érdekelt felek (a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek, a biztosítók, a gazdasági szereplők és mindenekelőtt az érintett hatóságok) nagy számban keveset – illetve gyakran semmit sem – tudnak a környezeti felelősségről szóló irányelvről, ami nem utolsósorban annak a ténynek tulajdonítható, hogy nincs a jogszabályok átültetésében segítséget nyújtó iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció; |
| --- | --- |

J.

mivel számos tagállamban az érdekelt felek (a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek, a biztosítók, a gazdasági szereplők és mindenekelőtt az érintett hatóságok) nagy számban keveset – illetve gyakran semmit sem – tudnak a környezeti felelősségről szóló irányelvről, ami nem utolsósorban annak a ténynek tulajdonítható, hogy nincs a jogszabályok átültetésében segítséget nyújtó iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció;

| K. | mivel számos tagállam haladást ért el a környezeti károk megelőzésére és felszámolására vonatkozó fő célkitűzések eredményes megvalósítása tekintetében; mivel azonban néhány tagállamban a környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtása továbbra is elégtelen; |
| --- | --- |

K.

mivel számos tagállam haladást ért el a környezeti károk megelőzésére és felszámolására vonatkozó fő célkitűzések eredményes megvalósítása tekintetében; mivel azonban néhány tagállamban a környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtása továbbra is elégtelen;

| L. | mivel az új tudományos felismerések alapján az ipari tevékenységek okozta szennyezés akár ma még nem sejtett hatást is gyakorolhat mind a környezetre, mind az emberekre, és ez veszélyezteti az emberi egészséget, a fenntarthatóságot, valamint a biológiai és bioevolúciós folyamatok egyensúlyát; |
| --- | --- |

L.

mivel az új tudományos felismerések alapján az ipari tevékenységek okozta szennyezés akár ma még nem sejtett hatást is gyakorolhat mind a környezetre, mind az emberekre, és ez veszélyezteti az emberi egészséget, a fenntarthatóságot, valamint a biológiai és bioevolúciós folyamatok egyensúlyát;

| 1. | elismeri a környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtásának és tagállamokra kifejtett hatásának értékeléséről szóló bizottsági tanulmányok és jelentések, valamint az azokban megfogalmazott ajánlások jelentőségét, amelyek az irányelv hatékony és koherens – egy szélesebb körű jogi felelősségi kereten belül a nemzeti megoldások és gyakorlatok összehangolását előtérbe helyező – végrehajtására vonatkoznak; üdvözli ezzel összefüggésben a környezeti felelősségről szóló irányelvre vonatkozó többéves munkaprogram kialakítását a 2017–2020-as időszakra vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalommal jegyzi meg, hogy ezen jelentések eredményei riasztó képet adnak a környezeti felelősségről szóló irányelv tényleges végrehajtásáról, és megjegyzi, hogy az irányelvet számos tagállam hézagosan és felületesen ültette át; |
| --- | --- |

2.

A környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtásának jelenlegi állása

| 3. | megállapítja, hogy több tagállam sem tartotta tiszteletben a környezeti felelősségről szóló irányelv átültetésére meghatározott határidőt, és csak 2010 közepére ültette át mind a 27 tagállam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelvben biztosított mérlegelési jogkörök és a kulcsfontosságú elképzelések egyértelműségének és egységes alkalmazásának jelentős hiánya, valamint a fejletlen kapacitás és a korlátozott mértékű szakértelem miatt a környezeti felelősségről szóló irányelv nemzeti felelősségi rendszerekbe való átültetése nem eredményezett egyenlő versenyfeltételeket, valamint az átültetés – ahogyan azt a Bizottság jelentése is megerősíti – jelenleg teljesen heterogén mind jogi, mind gyakorlati szempontból, és tagállamonként jelentősen eltér az ügyek száma; úgy véli ezért, hogy az európai szintű egységesítés lehetővé tétele érdekében további intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy a homogenitás hiányát részben a környezeti felelősségről szóló, a keretirányelvek mintájára kidolgozott irányelv általános jellege okozza; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a késedelmes átültetés és a megfelelőség hiányából adódó problémák kapcsán tett bizottsági fellépések, illetve a környezeti felelősségről szóló irányelv által lehetővé tett rendkívüli rugalmasság ellenére hét tagállamnak még meg kell oldania számos meg nem felelési problémát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv alkalmazását szükségessé tevő környezeti káresetek jelentésének módja tekintetében a tagállamok között mutatkozó különbségek (8) annak tulajdoníthatók, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv helyett a nemzeti jogszabályokat alkalmazzák; |
| --- | --- |

7.

A környezeti felelősségről szóló irányelv hatékonyságának korlátai

| 8. | megjegyzi, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv hatékonysága jelentősen eltér a különböző tagállamokban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rámutat, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv hatékony és egységes alkalmazásának egyik legfőbb akadálya a „lényegességi küszöb” környezeti kárra történő eltérő értelmezése és alkalmazása, miközben a közigazgatási szervek igazgatási költségeire vonatkozó pontos adatok – ideértve a kiegészítő és kompenzációs felszámolás alkalmazására vonatkozó adatokat – korlátozottak, teljesen eltérőek és a vállalkozások tekintetében egyáltalán nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elítéli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv értelmében csak akkor minősül „súlyosnak” egy esemény, amennyiben halálesetekkel vagy súlyos személyi sérüléssel jár, figyelmen kívül hagyva a környezetre gyakorolt hatást; kiemeli ezért, hogy valamely esemény akkor is súlyosan károsíthatja a környezetet, amennyiben nem jár halálesetekkel vagy súlyos személyi sérüléssel, mégpedig nagyságrendje miatt, vagy mert például védett területeket, védett fajokat vagy különösen érzékeny élőhelyeket érint; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálja, hogy vannak olyan, a biológiai sokféleségre és a környezetre potenciálisan negatív hatást gyakorló tevékenységek, amelyekre jelenleg nem terjed ki az objektív felelősség követelménye, ezek például a veszélyes anyagok csővezetékes szállítása, a bányászat, valamint az idegenhonos inváziós fajok betelepítése; megállapítja, hogy különösen a biológiai sokféleség vonatkozásában okozott kár tekintetében a III. mellékletben felsorolt tevékenységek nem fedik le kellőképpen a potenciálisan kárt okozó ágazatokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv 1. cikkében a környezeti felelősség keretét ki kell szélesíteni, hogy az magában foglalja a keresőtevékenységek befejezését követő környezeti rehabilitációt és az eredeti állapotra történő ökológiai helyreállítást abban az esetben is, amikor a környezeti károkat az illetékes hatóságok által kifejezetten engedélyezett tevékenységek vagy kibocsátások okozzák; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy valamennyi érdekelt fél problémát jelzett a környezeti felelősségről szóló irányelv III. mellékletében felsorolt veszélyes tevékenységekre vonatkozó objektív felelősségnek a felelősök jogutódjaival szemben történő érvényesítésével kapcsolatban (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet a jelenlegi pénzügyi biztosítékok végrehajtása terén szerzett tapasztalatokra, amelyek rámutattak arra, hogy nem kellőképpen biztosított, hogy a gazdasági szereplők környezeti károkkal kapcsolatos felelősségük esetén tényleges fedezettel rendelkezzenek pénzügyi kötelezettségeik tekintetében, és aggodalmát fejezi ki azon esetek miatt, amikor a gazdasági szereplők nem voltak abban a helyzetben, hogy viseljék a környezeti károk felszámolásának költségeit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy továbbra is fennállnak az irányelv súlyosabb káreseményekre történő alkalmazásával kapcsolatos problémák – különösen, ha nem állapítható meg, hogy ki felel a szennyezésért, és/vagy a szennyező fizetésképtelenné válik vagy csődbe megy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a felelős gazdasági szereplők számára a környezeti károkból keletkező költségek pénzügyi biztosítékok (többek között biztosítások és alternatív eszközök, például bankgaranciák, kötvények, alapok és értékpapírok) használata révén csökkenthetők; meggyőződése, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelvvel kapcsolatban a pénzügyi biztosítékok piacán érvényesíteni kívánt igény csekély, mert sok tagállamban alacsony az esetek száma, és az irányelv bizonyos fogalmai nem egyértelműek, valamint az ilyen jellegű eszközök piacának érettségi fokától függően számos tagállamban láthatóan általánosan lassabban alakulnak ki a biztosítási modellek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy a pénzügyi biztosítékok kínálatának javítására irányuló lehetőséget korlátozza a környezeti felelősségről szóló irányelvvel kapcsolatos esetekre vonatkozó, az EU birtokában levő adatok korlátozott mértéke és ellentmondásossága; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy felgyorsítsák a pénzügyi biztosítékok és azok piacának a megfelelő gazdasági és pénzügyi piaci szereplők általi fejlesztését, ideértve a fizetésképtelenség esetén alkalmazandó pénzügyi mechanizmusokat is, azzal a céllal, hogy a gazdasági szereplők pénzügyi garanciákat vehessenek igénybe az őket terhelő felelősség fedezésére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a figyelmet az ipari katasztrófákra vonatkozó uniós szintű kockázatmegosztási eszköz koncepciójáról szóló bizottsági megvalósíthatósági tanulmányra (10), és hangsúlyozza, hogy további elemzéseket kell végezni és mélyrehatóbb megvalósíthatósági tanulmányt kell készíteni a főbb jogi és pénzügyi kérdésekről; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelvet a védett fajok és természetes élőhelyek tekintetében a tagállamok fele (Belgium, Ciprus, Csehország, az Egyesült Királyság, Észtország, Görögország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Portugália, Spanyolország, Svédország és Szlovénia) szélesebb körben alkalmazza; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv elégtelen harmonizálásának különböző okai között szerepel az is, hogy nem létezik olyan alkalmazandó szabványos igazgatási eljárás, amelynek keretében a környezeti kár közvetlen veszélyéről vagy a bekövetkezett környezeti kárról értesíteni kell az illetékes hatóságot; sajnálatát fejezi ki ezért amiatt, hogy az ilyen értesítéseket vagy az esetek kezelésével kapcsolatos információkat nem kell közzétenni; megjegyzi, hogy néhány tagállam észlelte ezt a hiányt a nemzeti jogszabályaiban, és ennek megfelelően adatbázist hozott létre az értesítésekről, az eseményekről és az esetekről; rámutat mindazonáltal arra, hogy ez a gyakorlat tagállamonként nagyon eltérő, és elég korlátozott is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a kártérítési rendszereknek alkalmasnak kell lenniük a határokon átnyúló követelések hatékony, gyors, észszerű időn belüli és az Európai Gazdasági Térség különböző országaiból származó igényérvényesítők megkülönböztetés nélküli kezelésére; javasolja, hogy ezek terjedjenek ki az összes érintett területen okozott elsődleges és másodlagos károkra is, tekintettel arra, hogy az ilyen események szélesebb területeket érintenek, és hosszú távú hatásuk lehet; kiemeli, hogy a szomszédos országok esetében, amelyek nem tagjai az Európai Gazdasági Térségnek, különösen fontos, hogy tiszteletben tartsák a környezetvédelemre és a környezeti felelősségre vonatkozó nemzetközi jogszabályokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ismételten hangsúlyozza, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (5) bekezdése értelmében az irányelv csak olyan diffúz szennyezésből származó környezeti kárra vagy ilyen jellegű közvetlen kárveszélyre vonatkozik, amely esetében okozati összefüggést lehet megállapítani az okozott kár és az egyes gazdasági szereplők tevékenysége között; ismételten hangsúlyozza, hogy Éghajlatváltozási Kormányközi Testület már a 2013. évi jelentésében egyértelmű okozati összefüggést állapított meg a gázkibocsátások, valamint az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos károk között (11); |
| --- | --- |

23.

A környezeti felelősségről szóló irányelv harmonizálásának javítására irányuló javaslatok

| 24. | kéri a környezeti felelősségről szóló irányelv és az irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott „környezeti kár” fogalmának mihamarabbi felülvizsgálatát, különösen a védett fajokra és a természetes élőhelyekre gyakorolt kedvezőtlen hatás meghatározásával kapcsolatos kritériumok (I. melléklet), valamint a vizekben okozott károk és a területi károk bekövetkezésének kockázata tekintetében, hogy az kellően hatékony, következetes és koherens legyen ahhoz, hogy lépést tudjon tartani az ipari tevékenységekből származó szennyező tényezők gyors változásával; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri a Bizottságot a „lényegességi küszöb” fogalmának egyértelműbbé tételére, meghatározására és részletes kifejtésére, valamint a tevékenységekre vonatkozó felelősségvállalás differenciált felső határértékeinek megvizsgálására annak érdekében, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv alkalmazása valamennyi tagállamban szabványosított és egységes legyen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri a Bizottságot, hogy adja meg a környezeti felelősségről szóló irányelv szerinti „kedvező védettségi állapot” földrajzi hatályának (az EU területe, a nemzeti terület, a természeti táj területe) egyértelmű és következetes értelmezését; úgy véli e tekintetben, hogy a helyes és eredményes végrehajtás érdekében helyszín szerinti megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg milyen szabályokra van szükség annak egyértelmű és megkérdőjelezhetetlen eldöntéséhez, hogy egy adott esetre a környezeti felelősségről szóló irányelvet vagy a nemzeti előírásokat kell alkalmazni, amennyiben azok szigorúbb rendelkezéseket tartalmaznak; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a levegőszennyezés károsítja az emberi egészséget és a környezetet, és az Eurostat kimutatásai szerint a nitrogén-dioxid és a finompor okozta szennyezés súlyos egészségügyi kockázatot jelent; ebben az összefüggésben kéri, hogy a 2. cikkben a „környezeti károk” és a „természeti erőforrás” fogalommeghatározásába az „ökoszisztémák” is kerüljenek bele; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy ellenőrizze annak tényleges lehetőségét, hogy ki lehet-e terjeszteni a környezeti felelősségről szóló irányelv hatályát, és az emberi egészségben és a környezetben – így a levegőben – okozott károkat illetően is állapítson meg felelősséget (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be kötelező pénzügyi biztosítékot, például a gazdasági szereplőkre vonatkozó kötelező környezeti felelősségbiztosítást, valamint dolgozzon ki harmonizált uniós módszertant a felelősségvállalás felső határértékeinek kiszámítására vonatkozóan, figyelembe véve az egyes tevékenységek jellemzőit és az azokat övező területeket; felkéri ezenkívül a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy európai alap létrehozásának lehetőségét, amely – anélkül, hogy aláaknázná „a szennyező fizet” elvet – a környezeti felelősségről szóló irányelvben szabályozott ipari tevékenységek által okozott környezeti károk elhárítására szolgál (13), és amely fizetésképtelenségi kockázatok esetén vehető igénybe – csak abban az esetben, ha a pénzügyi biztosítékok piaca nem működik; úgy véli, hogy ugyanez vonatkozik a nagy volumenű balesetekre is, amikor nem lehet kideríteni a károkért felelős gazdasági szereplő kilétét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólít arra, hogy az összes olyan gazdasági szereplő is feleljen az adott tevékenységek végzéséből eredő környezeti károkért vagy szennyezésért, amelyek előnyben részesülnek a tevékenységek végzéséből; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy tekintettel az ipari tevékenységhez kapcsolódó katasztrófák nagy horderejére és potenciális hatásaira, valamint azokra a kockázatokra, amelyekkel ezek az emberi egészségre, a természeti környezetre és a vagyontárgyakra nézve járnak, további biztosítékokat kell bevezetni annak érdekében, hogy garantálni lehessen az európai polgárok számára egy biztonságos és megbízható katasztrófamegelőzési és -védelmi rendszert, a kockázatmegosztás, az ipari szereplők fokozott felelőssége, valamint a „szennyező fizet” elv alapján; felszólít annak értékelésére, hogy szükséges-e belefoglalni a környezeti felelősségről szóló irányelvbe egy polgári jogi felelősségi rendszert az emberi egészségben és a környezetben okozott károkra nézve (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri egy másodlagos felelősségi rendszer elfogadását a felelősök jogutódjai tekintetében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | javasolja, hogy a jogszabályok hatékony és proaktív végrehajtásának biztosítása érdekében tegyék kötelezővé a kiegészítő állami felelősségvállalás előírásának lehetőségét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhív továbbá arra, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtése, „a szennyező fizet” elv előmozdítása, valamint a jogszabályok eredményességének javítása érdekében szüntessék meg annak lehetőségét, hogy engedély alapján, valamint a tudomány és a technika aktuális állására való hivatkozás alapján mentességet lehessen biztosítani a felelősség alól; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő az uniós szintű környezetvédelmi ellenőrzésekre vonatkozó javaslatot. |
| --- | --- |

35.

| 36. | a környezeti felelősségről szóló irányelv felülvizsgálata kapcsán úgy véli, hogy valamennyi kedvezőtlen hatást gyakorló környezeti kár tekintetében prioritásnak kell lennie az objektív felelősség III. mellékletben nem szereplő tevékenységekre való kiterjesztésének, annak érdekében, hogy eredményesebben hajtsák végre a „a szennyező fizet” elvet, valamint hogy arra ösztönözzük a gazdasági szereplőket, hogy megfelelően kezeljék a tevékenységeikkel járó kockázatokat; kéri ezzel kapcsolatban a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyilvántartást azon gazdasági szereplőkről, amelyek veszélyes tevékenységeket folytatnak, továbbá egy pénzügyi ellenőrzési rendszert, amely biztosítja e szereplők fizetőképességét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a környezeti felelősségről szóló irányelv alkalmazását bármilyen keresőtevékenység által okozott környezeti kár tekintetében, valamint hogy biztosítsa a gyártó objektív felelősségét; |
| --- | --- |

37.

| 38. | a környezeti felelősségről szóló irányelv alapján létrehozott rendszer iránti bizalom növelése és a megfelelőbb végrehajtás céljából kéri egy olyan nyilvánosan hozzáférhető adatbázis létrehozását, amely tartalmazza a környezeti felelősségről szóló irányelvben szabályozott környezeti károk eseteit, és amelyet többek között a környezeti károk online bejelentését lehetővé tevő ír jelentéstételi rendszerről mintáznak; úgy véli, hogy egy ilyen nyilvános adatbázis lehetővé tenné, hogy az érdekelt felek, a gazdasági szereplők és a polgárok jobban megismerjék a környezeti felelősségről szóló irányelv szerinti rendszert és annak végrehajtását, és így hozzájárulna a környezeti károk jobb megelőzéséhez és helyreállításához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | javasolja, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv szerinti eseteket tartalmazó adatbázisokhoz való egyszerű hozzáférés és az adatbázisok hatékonysága érdekében azokat a következő kritériumok alapján kellene létrehozni:






  — | online elérhetőnek kellene lenniük, és kérésre rendelkezésre kellene bocsátani az egyes esetekre vonatkozó kiegészítő információkat, |
| --- | --- | --- |

39.

—

online elérhetőnek kellene lenniük, és kérésre rendelkezésre kellene bocsátani az egyes esetekre vonatkozó kiegészítő információkat,

| — | valamennyi országnak központi – nem pedig régiónként külön-külön – adatbázissal kellene rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

valamennyi országnak központi – nem pedig régiónként külön-külön – adatbázissal kellene rendelkeznie,

| — | az új eseményekre vonatkozó bejelentéseket haladéktalanul közzé kellene tenni az interneten, |
| --- | --- |

—

az új eseményekre vonatkozó bejelentéseket haladéktalanul közzé kellene tenni az interneten,

| — | az adatbázisban regisztrált valamennyi esetnek tartalmaznia kellene a szennyező nevére, az okozott kár jellegére és mértékére, a meghozott vagy meghozandó megelőző/helyreállítási intézkedésekre és a hatóságok által vagy a hatóságokkal együttműködve végrehajtott eljárásokra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

—

az adatbázisban regisztrált valamennyi esetnek tartalmaznia kellene a szennyező nevére, az okozott kár jellegére és mértékére, a meghozott vagy meghozandó megelőző/helyreállítási intézkedésekre és a hatóságok által vagy a hatóságokkal együttműködve végrehajtott eljárásokra vonatkozó információkat;

| 40. | kéri a III. mellékletben meghatározott veszélyes tevékenységek kategóriáinak kibővítését annak érdekében, hogy a környezetre és az emberi egészségre potenciálisan káros valamennyi tevékenységet magukban foglalják; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiemeli a környezeti kár megelőzésével kapcsolatos kultúra fontosságát egy olyan szisztematikus tájékoztató kampány révén, amelynek keretében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a lehetséges szennyezők és a potenciális áldozatok tájékoztatását egyrészt az őket fenyegető kockázatokról, másrészt olyan biztosítás vagy más pénzügyi és jogi eszközök rendelkezésre állásáról, amelyek az ilyen kockázatokkal szemben meg tudják őket védeni, valamint az ezekből származó előnyökről; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy a bizonyított felelősség minden esetét, valamint a kiszabott büntetések részleteit is nyilvánosságra kell hozni, hogy mindenki számára átlátható legyen a környezeti károk valódi költsége; |
| --- | --- |

42.

| 43. | javasolja olyan csatorna létrehozását, amelyen keresztül a környezetvédő nem kormányzati szervezetek és egyéb érdekelt testületek előterjeszthetik észrevételeiket és kritikai megjegyzéseiket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | javasolja adókedvezmények vagy más jutalmazási formák előirányzását azon vállalatok számára, amelyek sikeresen vesznek részt a környezeti károk megelőzésében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | javasolja külön független hatóság létrehozását, amely a környezeti felelősségről szóló irányelv által meghatározott irányítási, ellenőrzési és szankcionálási hatáskörrel rendelkezik, többek között azzal a lehetőséggel, hogy pénzügyi biztosítékokat kérjen a potenciálisan felelős felektől, figyelembe véve az egyes potenciális szennyezők sajátos helyzetét, például a környezetvédelmi engedélyek tekintetében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv megfelelően támogassa az uniós madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelv célkitűzéseinek elérése érdekében tett erőfeszítéseket; kitart amellett, hogy a környezetvédelmi ellenőrzésekért felelős hatóságokat be kell vonni a környezeti felelősségről szóló jog végrehajtásába és érvényesítésébe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felkéri a Bizottságot, hogy terjessze ki a környezeti felelősségről szóló irányelv alkalmazásával kapcsolatos képzési programját a tagállamokban, és állítson fel információs pontokat a szakemberek számára, ahol a kockázatok és károk értékelésére vonatkozó tájékoztatásban, segítségnyújtásban és értékelési támogatásban részesülhetnek; javasolja ezenkívül egy – iránymutatásokat tartalmazó – dokumentáció elfogadását, amely a jogszabályok helyes átültetésében segíti a tagállamokat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ismételten hangsúlyozza, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv értelmében a környezeti károk által kedvezőtlenül érintett személyek jogosultak arra, hogy az illetékes hatóságoktól intézkedések meghozatalát kérjék; megjegyzi továbbá, hogy az uniós jog kiköti, hogy valamennyi uniós polgár számára az igazságszolgáltatáshoz való tényleges és időben történő hozzáférést kell garantálni (az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke és az emberi jogok európai egyezményének vonatkozó rendelkezései), valamint hogy a környezeti kár kapcsán felmerülő költségeket a szennyezőnek kell viselnie (EUMSZ 191. cikke); felkéri ezért a Bizottságot, hogy az Aarhusi Egyezmény igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos pillérének végrehajtására vonatkozó minimális követelményekkel kapcsolatban terjesszen elő jogalkotási javaslatot; felkéri a Bizottságot, hogy mérlegelje az uniós környezetvédelmi jog megsértése esetén alkalmazandó kollektív jogorvoslati mechanizmusok bevezetésének lehetőségét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | a környezeti felelősségről szóló irányelv felülvizsgálatával összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra, hogy kötelezi-e a tagállamokat arra, hogy kétévente jelentést nyújtsanak be az irányelv alkalmazásáról; |
| --- | --- |

49.

| 50. | úgy véli, hogy a büntetőjogi szankciók további fontos, környezeti károktól való elrettentő tényezőt jelentenek, és sajnálattal jegyzi meg, hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK irányelv nem elég korszerű; felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen további intézkedéseket az irányelv hatályának felülvizsgálata érdekében, hogy az kiterjedjen az összes alkalmazandó uniós környezetvédelmi jogszabályra; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(2)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

(3)  HL L 102., 2006.4.11., 15. o.

(4)  HL L 140., 2009.6.5., 114. o.

(5)  HL L 178., 2013.6.28., 66. o.

(6)  PE 556.943.

(7)  A Bíróság C-378/08. sz., ERG és társai ügyben 2010. március 9-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2010:126) 45. pontja; a Bíróság C-379/08. és C-380/08. sz., ERG és társai ügyben 2010. március 9-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2010:127) 38. pontja; a Bíróság C-478/08. és C-479/08. sz., Buzzi Unicem SpA és társai ügyben 2010. március 9-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2010:129) 35. pontja.

(8)  A bizottsági jelentés (COM(2016)0204) szerint 2007 áprilisa és 2013 áprilisa között a tagállamok hozzávetőleg 1 245 olyan megerősített környezeti káresetről számoltak be, amelyek szükségessé tették a környezeti felelősségről szóló irányelv alkalmazását. Továbbá ugyanezen jelentés szerint az esetek száma tagállamonként nagyon változó. Két tagállamnak tulajdonítható az összes jelentett eset több mint 86 %-a (Magyarország: 563 eset, Lengyelország: 506 eset), a fennmaradó esetek többségét hat tagállam (Németország: 60 eset, Görögország: 40 eset, Olaszország: 17 eset és Lettország, Spanyolország és az Egyesült Királyság: 8 eset) jelentette. 11 tagállam nem számolt be ilyen esetről 2007-ben, vélhetőleg azért, mert kizárólag nemzeti rendszerük keretében kezelik ezeket.

(9)  A Bíróság C-534/13 sz., Ministero dell'Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare és társai kontra Fipa Group srl és társai ügyben 2015. március 4-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:2015:140).

(10)  Az ipari balesetek következtében keletkező környezeti felelősség és károk tekintetében fedezetet nyújtó alap létrehozásának megvalósíthatóságát vizsgáló tanulmány, végleges jelentés, Európai Bizottság, DG ENV, 2013. április 17.

(11)  Éghajlatváltozási Kormányközi Testület, 2013: „Climate Change 2013: The Physical Science Basis.” (Éghajlatváltozás 2013-ban: A tudományos fizikai alapok) „Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change” (Az I. munkacsoport hozzájárulása az Éghajlat-változási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentéséhez) (Stocker, T.F. et al. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 1535 pp, doi:10.1017/CBO9781107415324).

(12)  A „Study on ELD Effectiveness: Scope and Exception” (Tanulmány a környezeti felelősségről szóló irányelv hatékonyságáról: hatály és kivételek) című, 2014. február 19-i bizottsági dokumentumban (84. o.) már megvizsgált lehetőség.

(13)  E lehetőséggel kapcsolatban hivatkozni lehet a Bizottság által 2013. április 17-én kiadott, „Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents” (Az ipari balesetek következtében keletkező környezeti felelősség és károk tekintetében fedezetet nyújtó alap létrehozásának megvalósíthatóságát vizsgáló tanulmány) című dokumentumra.

(14)  Ahogy azt Portugáliában már előirányozták, és a Bizottság „Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD)” (Kihívások és akadályok a környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtásával kapcsolatban) című 2013. május 16-i tanulmányában (75. o.) már értékelte.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

A szexuális zaklatás és bántalmazás elleni küzdelem az Unióban

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, amely 2009 decemberében a Lisszaboni Szerződéssel lépett hatályba, és különösen annak 20., 21., 23. és 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, amely 2009 decemberében a Lisszaboni Szerződéssel lépett hatályba, és különösen annak 20., 21., 23. és 31. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) „A nők elleni erőszak” című 2014. évi jelentésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) „A nők elleni erőszak” című 2014. évi jelentésére (1),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (3), amely meghatározza és elítéli a zaklatást és a szexuális zaklatást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (3), amely meghatározza és elítéli a zaklatást és a szexuális zaklatást,

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőség mutatószámáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőség mutatószámáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0278),

| — | tekintettel az EU hármas elnökségének (Észtország, Bulgária és Ausztria) a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló 2017. júliusi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hármas elnökségének (Észtország, Bulgária és Ausztria) a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló 2017. júliusi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. évi nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. évi nyilatkozatára;

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (az áldozatok jogairól szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (az áldozatok jogairól szóló irányelv),

| — | tekintettel az ESZSZ/CES, a BUSINESSEUROPE, az UEAPME és a CEEP által a zaklatásról és a munkahelyi erőszakról kötött keretmegállapodásra (2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZSZ/CES, a BUSINESSEUROPE, az UEAPME és a CEEP által a zaklatásról és a munkahelyi erőszakról kötött keretmegállapodásra (2007),

| — | tekintettel az egyenlőséggel foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) „The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality” (A nők megkülönböztetésének, zaklatásának és egyenlőtlenségének állandó jelenléte. Az Európai Bizottságnak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új stratégiája az egyenlőtlenséggel foglalkozó testületek munkája alapján) című, 2015-ben közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyenlőséggel foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) „The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality” (A nők megkülönböztetésének, zaklatásának és egyenlőtlenségének állandó jelenléte. Az Európai Bizottságnak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új stratégiája az egyenlőtlenséggel foglalkozó testületek munkája alapján) című, 2015-ben közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményre (5), különösen annak 2. és 40. cikkére, valamint az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményre (5), különösen annak 2. és 40. cikkére, valamint az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a munkahelyi zaklatásról szóló, 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (7), a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (8), a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó új uniós politikai keretről szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (9), az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (10), a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (11) és és az európai hozzáadott értékre vonatkozó, 2013. novemberi kapcsolódó értékelésre, valamint az EU nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi zaklatásról szóló, 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (7), a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (8), a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó új uniós politikai keretről szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (9), az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (10), a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (11) és és az európai hozzáadott értékre vonatkozó, 2013. novemberi kapcsolódó értékelésre, valamint az EU nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015” című 2017. március 14-i (13), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban” című 2015. március 10-i állásfoglalására (14) és a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből leleplező bejelentők védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015” című 2017. március 14-i (13), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban” című 2015. március 10-i állásfoglalására (14) és a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből leleplező bejelentők védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12a. cikkére,

| — | tekintettel az európai parlamenti képviselők számára készült „Zéró munkahelyi zaklatás” című 2017 szeptemberében kiadott útmutatóra és a Parlament ezzel kapcsolatos cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti képviselők számára készült „Zéró munkahelyi zaklatás” című 2017 szeptemberében kiadott útmutatóra és a Parlament ezzel kapcsolatos cselekvési tervére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió alapszerződésekben és az Alapjogi Chartában elismert egyik alapértéke, amelyre vonatkozóan az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy valamennyi tevékenységébe beépíti; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió alapszerződésekben és az Alapjogi Chartában elismert egyik alapértéke, amelyre vonatkozóan az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy valamennyi tevékenységébe beépíti;

| B. | mivel az Európai Unió a demokrácián, a jogállamiságon és az alapvető jogokon alapuló értékközösség, amelyet az EUSZ első cikkeiben foglalt alapelvekben és célkitűzésekben, továbbá az uniós tagság kritériumaiban rögzítettek; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió a demokrácián, a jogállamiságon és az alapvető jogokon alapuló értékközösség, amelyet az EUSZ első cikkeiben foglalt alapelvekben és célkitűzésekben, továbbá az uniós tagság kritériumaiban rögzítettek;

| C. | mivel a szexuális zaklatás az uniós jogszabályok értelmében a „szexuális természetű, nemkívánatos magatartás minden formája, amely szóbeli, nem szavakkal történő vagy fizikai módon valósul meg, olyan céllal vagy hatással, amely sérti az adott személy méltóságát és különösen amennyiben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt” (16); |
| --- | --- |

C.

mivel a szexuális zaklatás az uniós jogszabályok értelmében a „szexuális természetű, nemkívánatos magatartás minden formája, amely szóbeli, nem szavakkal történő vagy fizikai módon valósul meg, olyan céllal vagy hatással, amely sérti az adott személy méltóságát és különösen amennyiben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt” (16);

| D. | mivel a szexuális zaklatás a nők és lányok ellen irányuló erőszak egyik formája, és a nemi alapú megkülönböztetés legszélsőségesebb, ugyanakkor tartósan fennálló formája; mivel a szexuális zaklatás áldozatainak mintegy 90 %-a nők, 10 %-a pedig férfiak ellen irányul; mivel a FRA által 2014-ben készített, „A nőkkel szembeni erőszak” című, az egész EU-ra kiterjedő tanulmánya szerint felnőtt korukban a nők egyharmada élt át fizikai vagy szexuális erőszakot; mivel az Unióban a nők 55 %-a volt már szexuális zaklatásnak kitéve; mivel az Unión belüli áldozatok 32 %-a szerint az elkövető egy felettes, kolléga vagy ügyfél volt; mivel a képesítést igénylő vagy felsővezetői posztokon lévő nők 75 %-a volt már szexuális zaklatásnak kitéve; mivel a szolgáltató ágazatban foglalkoztatott nők 61 %-a volt már szexuális zaklatásnak kitéve; mivel a 28 tagú Unióban a (18 és 29 év közötti) fiatal nők 20 %-a tapasztalt már internetes zaklatást; mivel minden tízedik nő átélt már az új technológiák révén megvalósított szexuális zaklatást vagy zaklatást; |
| --- | --- |

D.

mivel a szexuális zaklatás a nők és lányok ellen irányuló erőszak egyik formája, és a nemi alapú megkülönböztetés legszélsőségesebb, ugyanakkor tartósan fennálló formája; mivel a szexuális zaklatás áldozatainak mintegy 90 %-a nők, 10 %-a pedig férfiak ellen irányul; mivel a FRA által 2014-ben készített, „A nőkkel szembeni erőszak” című, az egész EU-ra kiterjedő tanulmánya szerint felnőtt korukban a nők egyharmada élt át fizikai vagy szexuális erőszakot; mivel az Unióban a nők 55 %-a volt már szexuális zaklatásnak kitéve; mivel az Unión belüli áldozatok 32 %-a szerint az elkövető egy felettes, kolléga vagy ügyfél volt; mivel a képesítést igénylő vagy felsővezetői posztokon lévő nők 75 %-a volt már szexuális zaklatásnak kitéve; mivel a szolgáltató ágazatban foglalkoztatott nők 61 %-a volt már szexuális zaklatásnak kitéve; mivel a 28 tagú Unióban a (18 és 29 év közötti) fiatal nők 20 %-a tapasztalt már internetes zaklatást; mivel minden tízedik nő átélt már az új technológiák révén megvalósított szexuális zaklatást vagy zaklatást;

| E. | mivel annak ellenére, hogy léteznek hivatalos eljárások a probléma kezelésére a munkahelyeken és másutt is, a szexuális zaklatás és a megfélemlítés eseteinek jelentős részét nem jelentik a hatóságoknak, ami annak a következménye, hogy a társadalom e problémának igencsak kevéssé van tudatában és ebben nem mutatkozik változás, továbbá hogy nincsen elegendő eszköz az áldozatok segítésére, és hogy a problémát társadalmilag érzékeny kérdésnek tekintik; |
| --- | --- |

E.

mivel annak ellenére, hogy léteznek hivatalos eljárások a probléma kezelésére a munkahelyeken és másutt is, a szexuális zaklatás és a megfélemlítés eseteinek jelentős részét nem jelentik a hatóságoknak, ami annak a következménye, hogy a társadalom e problémának igencsak kevéssé van tudatában és ebben nem mutatkozik változás, továbbá hogy nincsen elegendő eszköz az áldozatok segítésére, és hogy a problémát társadalmilag érzékeny kérdésnek tekintik;

| F. | mivel a munkahelyen elkövetett szexuális erőszak és zaklatás egészségügyi és biztonsági kérdés, amit ekképpen kell kezelni és megelőzni; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkahelyen elkövetett szexuális erőszak és zaklatás egészségügyi és biztonsági kérdés, amit ekképpen kell kezelni és megelőzni;

| G. | mivel az uniós jogszabályok tiltják a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést; |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós jogszabályok tiltják a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést;

| H. | mivel a szexuális erőszak és zaklatás ellentétes a nemek közötti egyenlőség és az egyenlő bánásmód elvével, továbbá nemi alapú megkülönböztetésnek minősül, ezért alkalmazása tilos a foglalkoztatásban, többek között a foglalkoztatáshoz és a szakképzéshez való hozzáférés és az előmenetel terén; |
| --- | --- |

H.

mivel a szexuális erőszak és zaklatás ellentétes a nemek közötti egyenlőség és az egyenlő bánásmód elvével, továbbá nemi alapú megkülönböztetésnek minősül, ezért alkalmazása tilos a foglalkoztatásban, többek között a foglalkoztatáshoz és a szakképzéshez való hozzáférés és az előmenetel terén;

| I. | mivel a nemi sztereotípiák kitartó jelenléte, a szexizmus, a szexuális zaklatás és bántalmazás egész Európában és a világon elterjedt, strukturális probléma, amely az áldozatokat és az elkövetőket tekintve minden korosztályt és mindenféle iskolázottságú, jövedelmű és társadalmi helyzetű személyt érint, és mivel az áldozatra nézve mindez fizikai, szexuális, érzelmi és pszichológiai következményekkel jár; mivel a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen megosztása, a nemi sztereotípiák és a szexizmus – ideértve az online és offline szexista gyűlöletbeszédet – a nőkkel szembeni erőszak minden formájának kiváltó oka, ami a férfiak nők feletti dominanciájához, a nők elleni hátrányos megkülönböztetéshez, valamint a nők teljes érvényesülésének megakadályozásához vezetett; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemi sztereotípiák kitartó jelenléte, a szexizmus, a szexuális zaklatás és bántalmazás egész Európában és a világon elterjedt, strukturális probléma, amely az áldozatokat és az elkövetőket tekintve minden korosztályt és mindenféle iskolázottságú, jövedelmű és társadalmi helyzetű személyt érint, és mivel az áldozatra nézve mindez fizikai, szexuális, érzelmi és pszichológiai következményekkel jár; mivel a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen megosztása, a nemi sztereotípiák és a szexizmus – ideértve az online és offline szexista gyűlöletbeszédet – a nőkkel szembeni erőszak minden formájának kiváltó oka, ami a férfiak nők feletti dominanciájához, a nők elleni hátrányos megkülönböztetéshez, valamint a nők teljes érvényesülésének megakadályozásához vezetett;

| J. | mivel a pekingi cselekvési platform meghatározása szerint a nők elleni erőszak magában foglalja, de nem korlátozódik csupán a fizikai, szexuális és lelki erőszakra, amelyet az áldozat a közösségben szenved el, mint például a szexuális kényszerítés, a szexuális bántalmazás, a szexuális zaklatás és a megfélemlítés a munkahelyen, oktatási intézményben vagy máshol (17); |
| --- | --- |

J.

mivel a pekingi cselekvési platform meghatározása szerint a nők elleni erőszak magában foglalja, de nem korlátozódik csupán a fizikai, szexuális és lelki erőszakra, amelyet az áldozat a közösségben szenved el, mint például a szexuális kényszerítés, a szexuális bántalmazás, a szexuális zaklatás és a megfélemlítés a munkahelyen, oktatási intézményben vagy máshol (17);

| K. | mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv értelmében a nemi alapú erőszak a diszkrimináció egyik formája, valamint az áldozat alapvető szabadságainak megsértése, és magában foglalja a hozzátartozók közötti erőszakot, a szexuális erőszakot (beleértve az szexuális kényszerítést, a szemérem elleni erőszakot és a szexuális zaklatást), az emberkereskedelmet, a rabszolgaságot és az olyan káros gyakorlatok különböző formáit, mint a kényszerházasság, a nők nemi szerveinek megcsonkítása, valamint az úgynevezett „becsület védelmében elkövetett bűncselekmények”; mivel a nemi alapú erőszak női áldozatai és gyermekeik gyakran különleges támogatást és védelmet igényelnek, az ilyen erőszakkal kapcsolatos másodlagos és ismételt áldozattá válás, megfélemlítés és megtorlás nagy kockázata miatt (18); |
| --- | --- |

K.

mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv értelmében a nemi alapú erőszak a diszkrimináció egyik formája, valamint az áldozat alapvető szabadságainak megsértése, és magában foglalja a hozzátartozók közötti erőszakot, a szexuális erőszakot (beleértve az szexuális kényszerítést, a szemérem elleni erőszakot és a szexuális zaklatást), az emberkereskedelmet, a rabszolgaságot és az olyan káros gyakorlatok különböző formáit, mint a kényszerházasság, a nők nemi szerveinek megcsonkítása, valamint az úgynevezett „becsület védelmében elkövetett bűncselekmények”; mivel a nemi alapú erőszak női áldozatai és gyermekeik gyakran különleges támogatást és védelmet igényelnek, az ilyen erőszakkal kapcsolatos másodlagos és ismételt áldozattá válás, megfélemlítés és megtorlás nagy kockázata miatt (18);

| L. | mivel az uniós jog előírja, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az esélyegyenlőségi szervek a zaklatás és szexuális zaklatás áldozatai számára független segítséget nyújtsanak, független felméréseket végezzenek, független jelentéseket tegyenek közzé, továbbá ajánlásokat tegyenek a foglalkoztatás és a szakképzés, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés nyújtása, valamint azok értékesítése terén az önálló vállalkozók számára; |
| --- | --- |

L.

mivel az uniós jog előírja, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az esélyegyenlőségi szervek a zaklatás és szexuális zaklatás áldozatai számára független segítséget nyújtsanak, független felméréseket végezzenek, független jelentéseket tegyenek közzé, továbbá ajánlásokat tegyenek a foglalkoztatás és a szakképzés, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés nyújtása, valamint azok értékesítése terén az önálló vállalkozók számára;

| M. | mivel az elsősorban férfiak által nők sérelmére elkövetett szexuális zaklatás és bántalmazás egész Európában és a világon elterjedt, strukturális probléma, amely az áldozatokat és az elkövetőket tekintve minden korosztályt és mindenféle iskolázottságú, jövedelmű és társadalmi helyzetű személyt érint, és összefügg társadalmunkban a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen elosztásával; |
| --- | --- |

M.

mivel az elsősorban férfiak által nők sérelmére elkövetett szexuális zaklatás és bántalmazás egész Európában és a világon elterjedt, strukturális probléma, amely az áldozatokat és az elkövetőket tekintve minden korosztályt és mindenféle iskolázottságú, jövedelmű és társadalmi helyzetű személyt érint, és összefügg társadalmunkban a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen elosztásával;

| N. | mivel a nemek közötti egyenlőség a társadalom valamennyi tagjának a felelőssége, és a nőktől és férfiaktól egyaránt megköveteli a tevékeny szerepvállalást; mivel a hatóságoknak el kellene kötelezniük magukat a férfiakra és a fiatalabb nemzedékekre irányuló oktatási és figyelemfelhívó kampányok kialakítása mellett, amelyek célja a férfiak és a fiúk partnerekként történő bevonása, megelőzve és fokozatosan felszámolva a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, és előmozdítva a nők önrendelkezését; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemek közötti egyenlőség a társadalom valamennyi tagjának a felelőssége, és a nőktől és férfiaktól egyaránt megköveteli a tevékeny szerepvállalást; mivel a hatóságoknak el kellene kötelezniük magukat a férfiakra és a fiatalabb nemzedékekre irányuló oktatási és figyelemfelhívó kampányok kialakítása mellett, amelyek célja a férfiak és a fiúk partnerekként történő bevonása, megelőzve és fokozatosan felszámolva a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, és előmozdítva a nők önrendelkezését;

| O. | mivel a tagállamok szakpolitikái és jogszabályai közötti különbségekből adódóan a nők az Európai Unióban nem részesülnek azonos védelemben a nemi alapú erőszak, a szexuális zaklatás és a szexuális bántalmazás ellen; mivel az igazságszolgáltatási rendszerek nem nyújtanak elegendő támogatást a nők számára; mivel a nemi alapú erőszak elkövetői gyakran az áldozat által már ismert személyek, és mivel az áldozat sok esetben függőségi viszonyban van, ami növeli az erőszak jelentésével kapcsolatos félelmet; |
| --- | --- |

O.

mivel a tagállamok szakpolitikái és jogszabályai közötti különbségekből adódóan a nők az Európai Unióban nem részesülnek azonos védelemben a nemi alapú erőszak, a szexuális zaklatás és a szexuális bántalmazás ellen; mivel az igazságszolgáltatási rendszerek nem nyújtanak elegendő támogatást a nők számára; mivel a nemi alapú erőszak elkövetői gyakran az áldozat által már ismert személyek, és mivel az áldozat sok esetben függőségi viszonyban van, ami növeli az erőszak jelentésével kapcsolatos félelmet;

| P. | mivel az Isztambuli Egyezményt valamennyi tagállam aláírta, de csak 15 ratifikálta; mivel az Unió Egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti szintű ratifikálás alól; mivel az Isztambuli Egyezmény 40. cikke kimondja, hogy „a részes felek megteszik a szükséges jogalkotási vagy más intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem kívánt, szexuális természetű szóbeli, nem szóbeli vagy fizikai cselekmény, amelynek célja vagy hatása egy személy méltóságának megsértése, különösen akkor, ha az megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt, büntetőjogi vagy más jogi szankció tárgyát képezze”; |
| --- | --- |

P.

mivel az Isztambuli Egyezményt valamennyi tagállam aláírta, de csak 15 ratifikálta; mivel az Unió Egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti szintű ratifikálás alól; mivel az Isztambuli Egyezmény 40. cikke kimondja, hogy „a részes felek megteszik a szükséges jogalkotási vagy más intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem kívánt, szexuális természetű szóbeli, nem szóbeli vagy fizikai cselekmény, amelynek célja vagy hatása egy személy méltóságának megsértése, különösen akkor, ha az megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt, büntetőjogi vagy más jogi szankció tárgyát képezze”;

| Q. | mivel az erőszak és a zaklatás a politikai életben aránytalanul nagy mértékben irányul a nőkre; mivel az ilyen erőszak sérti az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ideértve az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget is, hogy a nők szabadon részt vehessenek a politikai életben; |
| --- | --- |

Q.

mivel az erőszak és a zaklatás a politikai életben aránytalanul nagy mértékben irányul a nőkre; mivel az ilyen erőszak sérti az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ideértve az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget is, hogy a nők szabadon részt vehessenek a politikai életben;

| R. | mivel a szexuális zaklatás fogalmát az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12a. cikke határozza meg; |
| --- | --- |

R.

mivel a szexuális zaklatás fogalmát az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12a. cikke határozza meg;

| S. | mivel a szexizmus vagy a szexista viselkedés nem ártalmatlan, és mivel a szexuális zaklatás vagy szexuális erőszak bagatellizáló szóhasználattal történő triviálissá tétele a nőkkel szembeni szexista beállítottságot tükrözi, és a férfiak és a nők közötti kapcsolatokban kontrollal és hatalommal kapcsolatos üzeneteket közvetít, kihatva a nők méltóságára, autonómiájára és szabadságára; |
| --- | --- |

S.

mivel a szexizmus vagy a szexista viselkedés nem ártalmatlan, és mivel a szexuális zaklatás vagy szexuális erőszak bagatellizáló szóhasználattal történő triviálissá tétele a nőkkel szembeni szexista beállítottságot tükrözi, és a férfiak és a nők közötti kapcsolatokban kontrollal és hatalommal kapcsolatos üzeneteket közvetít, kihatva a nők méltóságára, autonómiájára és szabadságára;

| T. | mivel a Parlament a szexuális zaklatás kezelésére a házon belül külön struktúrákat és belső szabályokat hozott létre, nevezetesen felállított egy tanácsadó bizottságot az akkreditált parlamenti asszisztensek és az európai parlamenti képviselők közötti zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszok kezelésére, a munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság pedig a parlamenti alkalmazottakkal és a képviselőcsoportokkal kapcsolatos egyéb hivatalos eljárásokkal foglalkozik az előforduló esetek vizsgálata, valamint a szexuális zaklatás és bántalmazás megelőzése céljából. |
| --- | --- |

T.

mivel a Parlament a szexuális zaklatás kezelésére a házon belül külön struktúrákat és belső szabályokat hozott létre, nevezetesen felállított egy tanácsadó bizottságot az akkreditált parlamenti asszisztensek és az európai parlamenti képviselők közötti zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszok kezelésére, a munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság pedig a parlamenti alkalmazottakkal és a képviselőcsoportokkal kapcsolatos egyéb hivatalos eljárásokkal foglalkozik az előforduló esetek vizsgálata, valamint a szexuális zaklatás és bántalmazás megelőzése céljából.

| U. | mivel a politikusoknak mint a polgárok választott képviselőinek döntő felelősségük van abban, hogy pozitív példaként szolgáljanak a szexuális zaklatás társadalmi megelőzésében és leküzdésében; |
| --- | --- |

U.

mivel a politikusoknak mint a polgárok választott képviselőinek döntő felelősségük van abban, hogy pozitív példaként szolgáljanak a szexuális zaklatás társadalmi megelőzésében és leküzdésében;

Zéró tolerancia és a szexuális zaklatás és bántalmazás elleni küzdelem az Unióban

| 1. | határozottan elítéli a szexuális erőszak és a fizikai vagy pszichológiai zaklatás valamennyi formáját, és sajnálatának ad hangot amiatt, hogy ezeket a tetteket túl könnyedén tolerálják, noha voltaképpen az alapvető jogok rendszerszerű megsértésének és ekképpen büntetendő, súlyos bűncselekményeknek minősülnek; hangsúlyozza, hogy a büntetlenségnek az elkövetők felelősségre vonásának biztosítása révén véget kell vetni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten felhív a szexuális zaklatásra és bántalmazásra vonatkozó meglévő jogi keretek tényleges végrehajtására, egyben arra ösztönzi az uniós tagállamokat, valamint az állami és magánvállalatokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a munkahelyen és egyéb helyeken tapasztalható szexuális erőszak megelőzése, illetve megszüntetése érdekében; hangsúlyozza, hogy követni kell a munkahelyi szexuális zaklatás kezelésére létrehozott jogi eljárásokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a #MeToo mozgalomhoz hasonló kezdeményezéseket, melyek célja a szexuális zaklatás és a nők elleni erőszak eseteinek jelentése; határozottan támogatja az összes nőt és lányt, akik részt vettek a kampányban, így azokat is, akik feljelentették az elkövetőket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelően kísérjék figyelemmel a nemi alapú zaklatást és szexuális zaklatást tiltó uniós irányelvek helyes végrehajtását, és biztosítsák, hogy az uniós tagállamok megerősítsék a diszkriminatív gyakorlatokat figyelő esélyegyenlőségi szerveket, és gondoskodjanak arról, hogy e szervek egyértelmű megbízást és megfelelő forrásokat kapjanak a foglalkoztatás, az önfoglalkoztatás és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés három területének lefedésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot a munkahelyi szexuális zaklatással szembeni küzdelem terén meglévő bevált gyakorlatok értékelésére, megosztására és összevetésére, valamint ezen értékelés eredményeinek megosztására azon hatékony intézkedések tekintetében, amelyeket a tagállamok tehetnek a vállalatok, a szociális partnerek és a szakképzésben részt vevő szervezetek ösztönzésére, hogy megakadályozzák a nemi alapú hátrányos megkülönböztetés minden formáját – különösen a munkahelyi zaklatást és szexuális zaklatást illetően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú szerepe van minden férfinak abban, hogy az ehhez vezető viselkedést – hacsak passzívan is – lehetővé tevő körülmények és struktúrák ellen küzdve a zaklatás és a szexuális erőszak minden formájának megváltoztatása és felszámolása mellett kötelezze el magát, és felemelje szavát bármely helytelen vagy nem megfelelő viselkedés ellen; felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan vonják be a férfiakat a figyelemfelhívó és megelőzési kampányokba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a szexuális zaklatás elleni küzdelem kulcsfontosságú része többek között az alacsony bejelentési arány és a társadalmi megbélyegzés kérdéseinek kezelése, a munkahelyi elszámoltathatóságra irányuló eljárások bevezetése, a férfiak és fiúk erőszak-megelőzésbe történő aktív bevonása, valamint az erőszak újonnan – például a kibertérben – megjelenő formái elleni fellépés; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nők interneten és különösen a közösségi médiában történő zaklatása – a nem kívánt kapcsolattól, a trollkodástól kezdve az internetes zaklatáson át egészen a szexuális zaklatásig és a nemi erőszakkal és halállal való fenyegetőzésig – egyre szélesebb körben elterjedt a digitális társadalomban, amelynek következtében a nők és a lányok ellen elkövetett erőszak új formái jönnek létre, ideértve többek között az internetes megfélemlítést és zaklatást, a megalázó képek online felhasználását, valamint a magánjellegű fényképek és videófelvételek közösségi médiában történő terjesztését az érintett személyek beleegyezése nélkül; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelmet célzó programok finanszírozási mechanizmusait is fel lehessen használni a tudatosság növelésére és a nők elleni erőszakkal, többek között a szexuális zaklatással foglalkozó civil társadalmi szervezetek támogatására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Isztambuli Egyezmény ratifikálási folyamatát; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az egyezményt, többek között egy kategóriák szerinti adatgyűjtési rendszer létrehozása révén, amely az elkövetők kora és neme, illetve az elkövető és az áldozat közötti kapcsolat szerinti bontásban tartalmazza az adatokat, és magában foglalja a szexuális zaklatást is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak valamennyi formájával szembeni küzdelmet célzó irányelvjavaslatot; ismételten kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő a nemi alapú erőszak összes formája, így többek között a nők és lányok elleni szexuális zaklatás és szexuális bántalmazás elleni küzdelmet célzó, átfogó uniós stratégiát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Tanácsot arra, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak (és a nemi alapú erőszak egyéb formái) is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények közé tartozik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri, hogy a szakszervezetekben és az állami, illetve magánszféra szervezeteinek vezető pozícióiban jobban vonják be a nőket a döntéshozatali folyamatokba; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szexuális zaklatás és a nemi alapú hátrányos megkülönböztetés áldozatainak jogait illetően a nem kormányzati szervezetekkel, a szociális partnerekkel és az esélyegyenlőségi szervekkel együtt fokozzák a jelentősebb tudatosságnövelő intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van arra, hogy a tagállamok, a munkáltatói szervezetek és a szakszervezetek felhívják a figyelmet a szexuális zaklatásra, és hogy támogassák és arra bátorítsák a nőket, hogy eseteiket haladéktalanul bejelentsék; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a célzott képzések és a figyelemfelhívó kampányok jelentőségét a munkahelyi szexuális zaklatással és az áldozatok jogaival kapcsolatos meglévő formális eljárások tekintetében, ezáltal erősítve az emberi méltóság munkahelyen való tiszteletben tartásának elvét és előmozdítva a zéró tolerancia normaként való elfogadását; |
| --- | --- |

14.

Szexuális zaklatás a parlamentekben, beleértve az Európai Parlamentet is

| 15. | határozottan elítéli a szexuális zaklatás médiában napvilágra került eseteit, és határozott támogatásáról biztosítja a szexuális zaklatás és bántalmazás áldozatait; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az uniós intézményeket komolyan vegyék, létfontosságú, hogy határozottan kiálljanak a nemi alapú megkülönböztetéssel és a nemek közötti egyenlőséget akadályozó bármely cselekedettel szemben; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi, hogy az Elnökség 2014. április 14-i határozatával az Európai Parlament új szabályokat fogadott el, amelyek magukban foglalják olyan célzott szervek létrehozását az EP személyzete számára, mint az akkreditált parlamenti asszisztensek és az Európai Parlament képviselői közötti, a munkahelyi zaklatással kapcsolatos panaszokat kezelő és az ilyen zaklatás megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság és egy korábbi, a munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság; megelégedéssel állapítja meg a bizalmas bejelentések bevezetését és egy, az EP-n belüli szexuális zaklatás elleni küzdelemre irányuló figyelemfelhívó kampány elindítását; megjegyzi, hogy a többi uniós intézmény is hasonló szerveket hozott létre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Parlament elnökét és a Parlament igazgatását, hogy:






  — | sürgősen és alaposan vizsgálja meg az Európai Parlamentben tapasztalt szexuális zaklatásról és bántalmazásról szóló, a médiában a közelmúltban megjelent beszámolókat, tiszteletben tartva az áldozatok magánszféráját, ossza meg megállapításait a képviselőkkel, és javasoljon megfelelő intézkedéseket az újabb esetek megakadályozására; |
| --- | --- | --- |

17.

—

sürgősen és alaposan vizsgálja meg az Európai Parlamentben tapasztalt szexuális zaklatásról és bántalmazásról szóló, a médiában a közelmúltban megjelent beszámolókat, tiszteletben tartva az áldozatok magánszféráját, ossza meg megállapításait a képviselőkkel, és javasoljon megfelelő intézkedéseket az újabb esetek megakadályozására;

| — | értékelje, és amennyiben szükséges, vizsgálja felül az illetékes szervek összetételét, a függetlenség és a nemek közötti egyensúly biztosítása érdekében, valamint még jobban erősítse meg és támogassa az akkreditált parlamenti asszisztensek és képviselők közötti zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszok kezelésével foglalkozó tanácsadó bizottság, illetve a zaklatás megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottság működését, egyben ismerje el az általuk végzett munka fontosságát; |
| --- | --- |

—

értékelje, és amennyiben szükséges, vizsgálja felül az illetékes szervek összetételét, a függetlenség és a nemek közötti egyensúly biztosítása érdekében, valamint még jobban erősítse meg és támogassa az akkreditált parlamenti asszisztensek és képviselők közötti zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszok kezelésével foglalkozó tanácsadó bizottság, illetve a zaklatás megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottság működését, egyben ismerje el az általuk végzett munka fontosságát;

| — | vizsgálja felül szabályzatát, és a zaklatás megelőzésével foglalkozó valamennyi bizottságba vonjon be gyakornokokat is, a pozitív intézkedések megszilárdítására irányuló érdekek megerősítése, illetve e fontos bizottsági struktúrák tagjait érintő érdekellentétek kiküszöbölése érdekében; vizsgálja ki a hivatalos eseteket, vezessen bizalmas nyilvántartást az esetekről és az intézmény valamennyi szintjén alkalmazzon a zéró tolerancia érvényesítéséhez szükséges bevált eszközöket; |
| --- | --- |

—

vizsgálja felül szabályzatát, és a zaklatás megelőzésével foglalkozó valamennyi bizottságba vonjon be gyakornokokat is, a pozitív intézkedések megszilárdítására irányuló érdekek megerősítése, illetve e fontos bizottsági struktúrák tagjait érintő érdekellentétek kiküszöbölése érdekében; vizsgálja ki a hivatalos eseteket, vezessen bizalmas nyilvántartást az esetekről és az intézmény valamennyi szintjén alkalmazzon a zéró tolerancia érvényesítéséhez szükséges bevált eszközöket;

| — | hozzanak létre egy független szakértőkből álló munkacsoportot, amelynek megbízatása a szexuális zaklatás és bántalmazás Európai Parlamenten belüli helyzetének kivizsgálása lenne, amely értékeli a Parlament akkreditált parlamenti asszisztensek és képviselők közötti zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszok kezelésével foglalkozó már meglévő tanácsadó bizottságának, illetve a zaklatás megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottságnak a működését, és megfelelő módosításokat javasol; |
| --- | --- |

—

hozzanak létre egy független szakértőkből álló munkacsoportot, amelynek megbízatása a szexuális zaklatás és bántalmazás Európai Parlamenten belüli helyzetének kivizsgálása lenne, amely értékeli a Parlament akkreditált parlamenti asszisztensek és képviselők közötti zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszok kezelésével foglalkozó már meglévő tanácsadó bizottságának, illetve a zaklatás megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottságnak a működését, és megfelelő módosításokat javasol;

| — | teljes mértékben támogassa a Parlamenten belül és/vagy a helyi rendőrségen eljárást indító áldozatokat; amennyiben szükséges, aktiválja a védelmi vagy biztonsági intézkedéseket, és teljes körűen alkalmazza a személyzeti szabályzat 12a. cikkét, biztosítva az ügyek teljes körű kivizsgálását és a fegyelmi intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

—

teljes mértékben támogassa a Parlamenten belül és/vagy a helyi rendőrségen eljárást indító áldozatokat; amennyiben szükséges, aktiválja a védelmi vagy biztonsági intézkedéseket, és teljes körűen alkalmazza a személyzeti szabályzat 12a. cikkét, biztosítva az ügyek teljes körű kivizsgálását és a fegyelmi intézkedések meghozatalát;

| — | biztosítsa egy, a szexuális zaklatás ellen fellépő erős és eredményes cselekvési terv végrehajtását a megelőzés és a támogatás érdekében, és indítson kötelező képzést a képviselők és a személyzet valamennyi tagja számára a munkahelyi méltóság tiszteletben tartásáról és a zéró tolerancia alapvető normává válásáról; teljes mértékben vonjon be minden képviselőt és alkalmazottat a figyelemfelkeltő kampányokba, különös figyelmet fordítva a legkiszolgáltatottabb helyzetben levő csoportokra, például a gyakornokokra, az akkreditált parlamenti asszisztensekre (APA) és a szerződéses alkalmazottakra; |
| --- | --- |

—

biztosítsa egy, a szexuális zaklatás ellen fellépő erős és eredményes cselekvési terv végrehajtását a megelőzés és a támogatás érdekében, és indítson kötelező képzést a képviselők és a személyzet valamennyi tagja számára a munkahelyi méltóság tiszteletben tartásáról és a zéró tolerancia alapvető normává válásáról; teljes mértékben vonjon be minden képviselőt és alkalmazottat a figyelemfelkeltő kampányokba, különös figyelmet fordítva a legkiszolgáltatottabb helyzetben levő csoportokra, például a gyakornokokra, az akkreditált parlamenti asszisztensekre (APA) és a szerződéses alkalmazottakra;

| — | a Bizottság személyzeténél folytatott gyakorlatot követve adott esetben hozza létre a parlamenti struktúrához igazított bizalmi tanácsadók intézményes hálózatát az áldozatok támogatására és a számukra nyújtott tanácsadásra és a nevükben történő megnyilatkozásra; |
| --- | --- |

—

a Bizottság személyzeténél folytatott gyakorlatot követve adott esetben hozza létre a parlamenti struktúrához igazított bizalmi tanácsadók intézményes hálózatát az áldozatok támogatására és a számukra nyújtott tanácsadásra és a nevükben történő megnyilatkozásra;

| 18. | felszólítja az összes kollégát, hogy támogassák az áldozatokat és ösztönözzék őket arra, hogy megszólaljanak, és a Parlament igazgatása és/vagy a rendőrség hivatalos eljárásait követve bejelentsék a szexuális zaklatás eseteit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vállalja, hogy a visszaélést bejelentők jogainak és érdekeinek védelme érdekében a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokat fogad el, és megfelelő jogorvoslati lehetőségeket biztosít arra az esetre, ha a bejelentők a visszaélés bejelentésével kapcsolatban nem megfelelő és nem tisztességes bánásmódban részesülnek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rendkívül aggódik amiatt, hogy szexuális zaklatás esetén a képviselők asszisztensei túlságosan is gyakran félnek megnyilatkozni, ugyanis a képviselők asszisztenseire vonatkozó szabályzatban a bizalomvesztésre vonatkozó záradék értelmében őket nagyon rövid felmondási határidővel el lehet bocsátani; felszólít arra, hogy az elbocsátási eljárásokba az adminisztráció képviselői mellett vonjanak be független szakértőket is annak érdekében, hogy az ügyben elfogulatlan határozatot lehessen hozni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | javasolja, hogy az európai ombudsman évente szolgáltasson adatokat a Parlament nemek közötti egyenlőséggel és sokszínűséggel foglalkozó magas szintű csoportjának a nemek közötti egyenlőséget érintő, a Parlamentben történt hivatali visszásságokkal kapcsolatos panaszokról, teljes mértékben tiszteletben tartva az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló európai parlamenti határozatot; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a szexuális zaklatás és bántalmazás helyzetét nemzeti parlamentjeikben, tegyenek aktív intézkedéseket annak felszámolására, és hajtsák végre és megfelelően érvényesítsék a munkahelyi tiszteletre és méltóságra vonatkozó politikákat a választott képviselők és az alkalmazottak vonatkozásában; felszólít az ilyen politikák végrehajtásának nyomon követésére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak védelmet a nyilvános szereplést vállaló parlamenti képviselők számára, és különösen azoknak, akik szexuális és nemi alapú erőszak fenyegetettségének vannak kitéve, akár az interneten is; |
| --- | --- |

23.

| 24. | szorgalmazza a bevált gyakorlatok más intézményekkel és szervezetekkel – mint például a UN Women, az Európa Tanács, az uniós intézmények és a nemek közötti egyenlőség előmozdításában érintett felek – valamennyi szinten történő megosztását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja az összes politikust, hogy felelős szerepet vállalva lépjenek fel a parlamenteken belüli és azon túli szexuális zaklatás megelőzése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(3)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(4)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0329.

(7)  HL C 77. E, 2002.3.28., 138. o.

(8)  HL C 285. E, 2010.10.21., 53. o.

(9)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(10)  HL C 168. E, 2013.6.14., 102. o.

(11)  HL C 285., 2017.8.29., 2. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0451.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0073.

(14)  HL C 316., 2016.8.30., 2. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Lásd az áldozatok jogairól szóló irányelv (17) preambulumbekezdését.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Az euroövezet gazdaságpolitikája

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása az euroövezet gazdaságpolitikájáról (2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 136. cikkére, valamint 1. és 2. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 136. cikkére, valamint 1. és 2. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. május 22-i, a 2017-es országspecifikus ajánlásokról szóló közleményére (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. május 22-i, a 2017-es országspecifikus ajánlásokról szóló közleményére (COM(2017)0500),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2017. évi éves növekedési jelentés” című, 2017. február 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2017. évi éves növekedési jelentés” című, 2017. február 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „a 2017. évi európai szemeszter: a strukturális reformok haladásának, a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésének és korrekciójának, valamint az 1176/2011/EU rendelet szerinti részletes vizsgálatok eredményeinek értékelése” című, 2017. február 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a 2017. évi európai szemeszter: a strukturális reformok haladásának, a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésének és korrekciójának, valamint az 1176/2011/EU rendelet szerinti részletes vizsgálatok eredményeinek értékelése” című, 2017. február 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0090),

| — | tekintettel a Bizottság „2017. évi éves növekedési jelentés” című közleményére (COM(2016)0725), „A riasztási mechanizmus keretében készült 2017. évi jelentés” című (COM(2016)0728) és „A Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének tervezete 2017” című (COM(2016)0729) jelentéseire, valamint az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2017. évi éves növekedési jelentés” című közleményére (COM(2016)0725), „A riasztási mechanizmus keretében készült 2017. évi jelentés” című (COM(2016)0728) és „A Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének tervezete 2017” című (COM(2016)0729) jelentéseire, valamint az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2015)0692),

| — | tekintettel a Bizottság „A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé” című, 2016. november 16-i közleményére (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé” című, 2016. november 16-i közleményére (COM(2016)0727),

| — | tekintettel az Európai Költségvetési Tanács „Az euroövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonal értékelése” című, 2017. június 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Költségvetési Tanács „Az euroövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonal értékelése” című, 2017. június 20-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank „Az euroövezet költségvetési irányvonala” című, 182. számú, 2017. januári alkalmi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank „Az euroövezet költségvetési irányvonala” című, 182. számú, 2017. januári alkalmi kiadványára,

| — | tekintettel az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2017. március 21-i tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2017. március 21-i tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel a Tanács a részletes vizsgálatokról és a 2016. évi országspecifikus ajánlások végrehajtásáról szóló, 2017. május 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a részletes vizsgálatokról és a 2016. évi országspecifikus ajánlások végrehajtásáról szóló, 2017. május 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel a két tagállam ellen indított túlzotthiány-eljárás lezárásáról, valamint a gazdasági és fiskális politikáról szóló, 2017. június 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a két tagállam ellen indított túlzotthiány-eljárás lezárásáról, valamint a gazdasági és fiskális politikáról szóló, 2017. június 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. májusi, a 2017. év őszére vonatkozó európai gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. májusi, a 2017. év őszére vonatkozó európai gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az Eurostat 2017. május 31-i, az egy főre jutó reál GDP-ről, a növekedési rátáról és az összesített számokról szóló részletes adataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat 2017. május 31-i, az egy főre jutó reál GDP-ről, a növekedési rátáról és az összesített számokról szóló részletes adataira,

| — | tekintettel az OECD 2016. november 30-i, a teljes adóbevételről szóló statisztikáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD 2016. november 30-i, a teljes adóbevételről szóló statisztikáira,

| — | tekintettel a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésre,

| — | tekintettel a párizsi éghajlatváltozási konferencián 2015. december 12-én elfogadott COP21 megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a párizsi éghajlatváltozási konferencián 2015. december 12-én elfogadott COP21 megállapodásra,

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euroövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euroövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsítására és pontosítására vonatkozó 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsítására és pontosítására vonatkozó 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0310/2017),

| A. | mivel a Bizottság előrejelzése szerint az euroövezetben a GDP növekedési üteme 2016-ban 1,8 % volt, 2017-ben pedig várhatóan hasonló szinten marad (1,7 %, a teljes EU-ban pedig 1,9 %), ami meghaladja a válság előtti szintet, de továbbra sem elégséges, és az EU-n belül jelentős különbségek vannak a növekedési rátában; mivel az elmúlt években a magánszektor fogyasztása volt a növekedés fő mozgatórugója, amely idén valószínűleg csökkenni fog a fogyasztói infláció ideiglenes növekedése miatt, azonban középtávon mégis a belföldi kereslet lesz a növekedés motorja; mivel az EU-ban a növekedés továbbra is alacsony ahhoz, hogy a tagállamokban új munkahelyek jöjjenek létre, és sokkal alacsonyabb, mint a világszinten tervezett növekedés; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság előrejelzése szerint az euroövezetben a GDP növekedési üteme 2016-ban 1,8 % volt, 2017-ben pedig várhatóan hasonló szinten marad (1,7 %, a teljes EU-ban pedig 1,9 %), ami meghaladja a válság előtti szintet, de továbbra sem elégséges, és az EU-n belül jelentős különbségek vannak a növekedési rátában; mivel az elmúlt években a magánszektor fogyasztása volt a növekedés fő mozgatórugója, amely idén valószínűleg csökkenni fog a fogyasztói infláció ideiglenes növekedése miatt, azonban középtávon mégis a belföldi kereslet lesz a növekedés motorja; mivel az EU-ban a növekedés továbbra is alacsony ahhoz, hogy a tagállamokban új munkahelyek jöjjenek létre, és sokkal alacsonyabb, mint a világszinten tervezett növekedés;

| B. | mivel az euroövezetben és az EU-28-ban a munkanélküliségi ráta 9,3 % és 7,8 % volt 2017 áprilisában, ami a legalacsonyabb érték 2009 márciusa és 2008 decembere óta; de még mindig magasabb a válság előtti szintnél; mivel az EU-ban továbbra is jelentős különbségek mutatkoznak a munkanélküliség tekintetében, amely 3,2 % és 23,2 % között mozog; mivel az euroövezetben és az EU-28-ban az ifjúsági munkanélküliség 2017 áprilisában még mindig magas szintű volt, konkrétan 18,7 %-on, illetve 16,7 %-on állt; |
| --- | --- |

B.

mivel az euroövezetben és az EU-28-ban a munkanélküliségi ráta 9,3 % és 7,8 % volt 2017 áprilisában, ami a legalacsonyabb érték 2009 márciusa és 2008 decembere óta; de még mindig magasabb a válság előtti szintnél; mivel az EU-ban továbbra is jelentős különbségek mutatkoznak a munkanélküliség tekintetében, amely 3,2 % és 23,2 % között mozog; mivel az euroövezetben és az EU-28-ban az ifjúsági munkanélküliség 2017 áprilisában még mindig magas szintű volt, konkrétan 18,7 %-on, illetve 16,7 %-on állt;

| C. | mivel az euroövezetben a költségvetési hiány 2017-ben valószínűleg 1,4 %, 2018-ban pedig 1,3 % lesz, azonban az egyes tagállamok teljesítménye várhatóan egyenetlen lesz; mivel az euroövezetben a GDP arányos államadósság 2017-ben várhatóan 90,3 %, 2018-ban pedig 89,0 % lesz; |
| --- | --- |

C.

mivel az euroövezetben a költségvetési hiány 2017-ben valószínűleg 1,4 %, 2018-ban pedig 1,3 % lesz, azonban az egyes tagállamok teljesítménye várhatóan egyenetlen lesz; mivel az euroövezetben a GDP arányos államadósság 2017-ben várhatóan 90,3 %, 2018-ban pedig 89,0 % lesz;

| D. | mivel a globális gazdasági növekedés még mindig törékeny, és az euroövezet gazdasága fokozott bizonytalansággal, illetve fontos belső és külső politikai kihívásokkal néz szembe; |
| --- | --- |

D.

mivel a globális gazdasági növekedés még mindig törékeny, és az euroövezet gazdasága fokozott bizonytalansággal, illetve fontos belső és külső politikai kihívásokkal néz szembe;

| E. | mivel az EU kiugróan alacsony termelékenysége és a globális versenyképessége szociálisan kiegyensúlyozott strukturális reformokat, folyamatos költségvetési erőfeszítéseket és beruházásokat tesz szükségessé a tagállamok részéről annak érdekében, hogy fenntartható és inkluzív növekedést és a foglalkoztatást lehessen biztosítani, és felfelé irányuló konvergenciát lehessen megvalósítani más globális gazdaságokkal és az EU-n belül egyaránt; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU kiugróan alacsony termelékenysége és a globális versenyképessége szociálisan kiegyensúlyozott strukturális reformokat, folyamatos költségvetési erőfeszítéseket és beruházásokat tesz szükségessé a tagállamok részéről annak érdekében, hogy fenntartható és inkluzív növekedést és a foglalkoztatást lehessen biztosítani, és felfelé irányuló konvergenciát lehessen megvalósítani más globális gazdaságokkal és az EU-n belül egyaránt;

| F. | mivel az euroövezetben a foglalkoztatási ráta 2016-ban 1,4 %-kal nőtt; mivel 2017 márciusában a munkanélküliségi ráta 9,5 %-os volt, és a 2016. márciusi 10,2 %-hoz képest csökkenést mutatott; mivel a közelmúltbeli javulás ellenére a munkanélküliségi ráták még nem tértek vissza a válság előtti szintekre; |
| --- | --- |

F.

mivel az euroövezetben a foglalkoztatási ráta 2016-ban 1,4 %-kal nőtt; mivel 2017 márciusában a munkanélküliségi ráta 9,5 %-os volt, és a 2016. márciusi 10,2 %-hoz képest csökkenést mutatott; mivel a közelmúltbeli javulás ellenére a munkanélküliségi ráták még nem tértek vissza a válság előtti szintekre;

| G. | mivel a foglalkoztatási ráta 2016-ban 1,2 %-kal nőtt az EU-28 országaiban és 234,2 millió ember állt foglalkoztatásban 2017 első negyedében, ami a valaha feljegyzett legmagasabb szám (11); mivel a gazdasági növekedésnek köszönhetően létrehozott munkahelyek jelentős száma azonban kihívásokat rejt magában, például azt, hogy a ledolgozott órák száma nem éri el teljes mértékben a korábbi szintet, és hogy szerény mértékű a termelékenység növekedése; mivel ha ezek a tényezők tartósak maradnak, további nyomás nehezedhet a hosszú távú gazdasági növekedésre és a társadalmi kohézióra az EU-ban (12); |
| --- | --- |

G.

mivel a foglalkoztatási ráta 2016-ban 1,2 %-kal nőtt az EU-28 országaiban és 234,2 millió ember állt foglalkoztatásban 2017 első negyedében, ami a valaha feljegyzett legmagasabb szám (11); mivel a gazdasági növekedésnek köszönhetően létrehozott munkahelyek jelentős száma azonban kihívásokat rejt magában, például azt, hogy a ledolgozott órák száma nem éri el teljes mértékben a korábbi szintet, és hogy szerény mértékű a termelékenység növekedése; mivel ha ezek a tényezők tartósak maradnak, további nyomás nehezedhet a hosszú távú gazdasági növekedésre és a társadalmi kohézióra az EU-ban (12);

| H. | mivel a nők foglalkoztatási rátája általában alacsonyabb: 2015-ben az EU-28 tagállamában a foglalkoztatási ráta a 20–64 év közötti férfiak esetében 75,9 %, míg a nők esetében 64,3 % volt; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők foglalkoztatási rátája általában alacsonyabb: 2015-ben az EU-28 tagállamában a foglalkoztatási ráta a 20–64 év közötti férfiak esetében 75,9 %, míg a nők esetében 64,3 % volt;

| I. | mivel 2017 márciusában az ifjúsági munkanélküliségi ráta az euroövezetben 19,4 %-os volt, szemben a 2016. márciusi 21,3 %-kal; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is elfogadhatatlanul magas; mivel 2015-ben a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatal) aránya továbbra is magas, és a 15–29 évesek 14,8 %-át teszi ki, vagyis 14 millió embert érint; mivel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok a becslések szerint évente 153 milliárd EUR-ba kerülnek az Uniónak (a GDP 1,21 %-a) ellátások,elmaradt bevételek és adók formájában (13), míg az ifjúsági garanciarendszerek létrehozásának éves teljes becsült költsége az euroövezetben 21 milliárd EUR lenne, azaz a GDP 0,22 %-a; mivel jelenleg 1 milliárd EUR-t fordítanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tervére, amelyet az Európai Szociális Alap által a 2017–2020 közötti időszakra biztosított 1 milliárd EUR-val egészítenek ki; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017 márciusában az ifjúsági munkanélküliségi ráta az euroövezetben 19,4 %-os volt, szemben a 2016. márciusi 21,3 %-kal; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is elfogadhatatlanul magas; mivel 2015-ben a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatal) aránya továbbra is magas, és a 15–29 évesek 14,8 %-át teszi ki, vagyis 14 millió embert érint; mivel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok a becslések szerint évente 153 milliárd EUR-ba kerülnek az Uniónak (a GDP 1,21 %-a) ellátások,elmaradt bevételek és adók formájában (13), míg az ifjúsági garanciarendszerek létrehozásának éves teljes becsült költsége az euroövezetben 21 milliárd EUR lenne, azaz a GDP 0,22 %-a; mivel jelenleg 1 milliárd EUR-t fordítanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tervére, amelyet az Európai Szociális Alap által a 2017–2020 közötti időszakra biztosított 1 milliárd EUR-val egészítenek ki;

| J. | mivel azonban az EU-28 területén a tartós munkanélküliség a 2014-es 5 %-ról 4 %-ra csökkent 2016-ban, ami továbbra is aggodalomra ad okot, és a teljes munkanélküliség majdnem felének felel meg; aggodalommal állapítja meg, hogy a 2016-os 2,5 %-os nagyon tartós munkanélküliségi ráta még mindig 1 %-kal több a 2008-as adatnál; mivel továbbra is nagy különbségek vannak a tagállamok között; |
| --- | --- |

J.

mivel azonban az EU-28 területén a tartós munkanélküliség a 2014-es 5 %-ról 4 %-ra csökkent 2016-ban, ami továbbra is aggodalomra ad okot, és a teljes munkanélküliség majdnem felének felel meg; aggodalommal állapítja meg, hogy a 2016-os 2,5 %-os nagyon tartós munkanélküliségi ráta még mindig 1 %-kal több a 2008-as adatnál; mivel továbbra is nagy különbségek vannak a tagállamok között;

| K. | mivel számos tagállamban a munkaképes korú népesség és a munkaerő az alacsony születési arány következtében továbbra is csökken; mivel a nők foglalkoztatása, valamint a migránsok, menekültek és menedékkérők folyamatos áramlása lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy megküzdjenek ezzel a problémával, és megerősítsék az Unióban a munkaerőt; |
| --- | --- |

K.

mivel számos tagállamban a munkaképes korú népesség és a munkaerő az alacsony születési arány következtében továbbra is csökken; mivel a nők foglalkoztatása, valamint a migránsok, menekültek és menedékkérők folyamatos áramlása lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy megküzdjenek ezzel a problémával, és megerősítsék az Unióban a munkaerőt;

| L. | mivel az Európa 2020 stratégia öt célkitűzésének egyike szerint legalább 20 millióval kell csökkenteni a szegénység és a társadalmi kirekesztés által sújtott, illetve veszélyeztetett lakosok számát; mivel a szegénység csökken, 2015-ben ugyanis 4,8 millióval kevesebben voltak kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának, mint 2012-ben; mivel ez a 2015. évi szám 1,6 millióval még mindig meghaladja a 2008. évi számot; mivel 2012-ben az EU-ban 32,2 millió fogyatékossággal élő személy volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának; mivel az EU-28 területén 2013-ban 26,5 millió gyermek volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának; mivel a szegénység vagy kirekesztettség kockázatának kitettek aránya még mindig elfogadhatatlanul magas, mintegy 23,7 %, és bizonyos tagállamokban továbbra is rendkívül magas; mivel ezenfelül az energiaszegénység továbbra is olyan magas, hogy az Unió lakosságának érintett 11 %-a a gazdasági hátrány ördögi körébe kerül; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európa 2020 stratégia öt célkitűzésének egyike szerint legalább 20 millióval kell csökkenteni a szegénység és a társadalmi kirekesztés által sújtott, illetve veszélyeztetett lakosok számát; mivel a szegénység csökken, 2015-ben ugyanis 4,8 millióval kevesebben voltak kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának, mint 2012-ben; mivel ez a 2015. évi szám 1,6 millióval még mindig meghaladja a 2008. évi számot; mivel 2012-ben az EU-ban 32,2 millió fogyatékossággal élő személy volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának; mivel az EU-28 területén 2013-ban 26,5 millió gyermek volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának; mivel a szegénység vagy kirekesztettség kockázatának kitettek aránya még mindig elfogadhatatlanul magas, mintegy 23,7 %, és bizonyos tagállamokban továbbra is rendkívül magas; mivel ezenfelül az energiaszegénység továbbra is olyan magas, hogy az Unió lakosságának érintett 11 %-a a gazdasági hátrány ördögi körébe kerül;

| M. | mivel az egyes tagállamokbeli munkaerőpiaci körülmények és teljesítmények között lényeges különbségek vannak, bár ezen eltérések csökkenő tendenciát mutatnak; |
| --- | --- |

M.

mivel az egyes tagállamokbeli munkaerőpiaci körülmények és teljesítmények között lényeges különbségek vannak, bár ezen eltérések csökkenő tendenciát mutatnak;

| N. | mivel a foglalkoztatás és munka új formái a munkaerőpiac digitális forradalmával egyre elterjedtebbé válnak; |
| --- | --- |

N.

mivel a foglalkoztatás és munka új formái a munkaerőpiac digitális forradalmával egyre elterjedtebbé válnak;

| 1. | üdvözli az európai gazdaság egyre szélesebb alapokon nyugvó javuló teljesítményét, amelyet a válság előtti szintet meghaladó, mérsékelt GDP-növekedés és csökkenő, de még mindig magas munkanélküliség arány támaszt alá; úgy véli, hogy e pozitív tendencia az elmúlt években alkalmazott szakpolitikáknak köszönhető; megjegyzi, hogy a szerény mértékű fellendülés azonban továbbra is törékeny és egyenlőtlenül oszlik meg a társadalmi rétegek és régiók között, és hogy az egy főre jutó GDP közel áll a stagnáláshoz; sajnálja, hogy a gazdasági fejlődést továbbra is a válság örökségei terhelik; megjegyzi, hogy a jelentős előrelépések ellenére az adósságszint számos tagállamban meghaladja a stabilitási és növekedési paktumban meghatározott küszöbértéket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalommal állapítja meg, hogy a GDP és a termelékenység növekedési aránya jóval a teljes potenciál alatt marad, és hangsúlyozza, hogy ezért nincs ok önelégültségre, valamint hogy ez a mérsékelt fellendülés rendíthetetlen erőfeszítéseket igényel, ha erősebb ellenállóképességre és hosszú távú fenntarthatóságra vágyunk nagyobb növekedéssel és foglalkoztatással; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat, hogy Európában vannak kiaknázatlan gazdasági lehetőségek, mivel a növekedés és a foglalkoztatottság egyenlőtlenül oszlik meg; hangsúlyozza, hogy ennek oka a tagállami gazdaságok heterogén teljesítménye; hangsúlyozza, hogy a szociálisan kiegyensúlyozott strukturális reformok végrehajtása és az állami és magánberuházások növelése a tagállamokban és az EU-ban egyaránt legalább 1 %-kal magasabb növekedést eredményezhetne; elismeri, hogy a gazdaság- és adópolitikai koordináció továbbra is az európai szemeszter fő prioritása kell maradjon, hiszen az hozzájárul az EU-n belüli konvergencia és stabilitás biztosításához; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az általános versenyképesség javítására és nagyobb fokú felfelé irányuló konvergenciára is szükség lenne annak érdekében, hogy hosszabb távon fenn lehessen tartani a gazdasági fellendülést az EU-ban és az euroövezetben; úgy véli, hogy a meglévő gazdasági és foglalkoztatási mutatók rendkívül fontosak a fenntartható és inkluzív növekedés biztosításához; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy ennek megvalósítása érdekében javítani kell a növekedés strukturális feltételeit; úgy véli, hogy hosszú távon az összes tagállam potenciális növekedésének legalább 3 %-ra kellene nőnie; ahhoz, hogy ez megvalósuljon, nagyobb hangsúlyt kell helyezni a gazdasági konvergenciára, egyértelmű mutatókat kell kidolgozni arra vonatkozóan, hogy miként lehet javítani a tagállamok potenciális növekedését, és e mutatók szükséges iránymutatásként szolgálhatnának a szakpolitikai intézkedésekhez; rámutat, hogy egy ilyen rendszeres teljesítményértékelésnek megfelelően szem előtt kellene tartania a tagállamok egyedi strukturális erősségeit és gyengeségeit, és befogadó és fenntartható növekedési célkitűzést kell követni; nem csak olyan területekre kell kiterjednie, mint a digitális gazdaság, a szolgáltatási ágazat, az energiapiac, hanem olyanokra is, amilyen a közszolgáltatások minősége, a befektetési feltételek, az oktatási rendszerek befogadóképessége és felkészültsége; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy ez kiegészítené azokat a folyamatban lévő erőfeszítéseket, amelyek a nemzeti költségvetések minőségének és irányításának javítására irányulnak a növekedést ösztönző tényezők uniós költségvetési szabályokkal összhangban történő kezelése révén, maradéktalanul tiszteletben tartva a jelenlegi rugalmasságát; |
| --- | --- |

6.

Strukturális politikák

| 7. | úgy véli, hogy az euroövezet egyenetlen növekedése és foglalkoztatási helyzete a gazdaságpolitikák jobb koordinációját teszi szükségessé, különösen az országspecifikus ajánlásokat illető erősebb és átfogó nemzeti felelősségvállalás és azok megbízható végrehajtása révén, többek között a felfelé irányuló konvergencia előmozdítása érdekében, beleértve az uniós jogszabályok jobb végrehajtását és teljesítését is; rámutat arra, hogy a reformoknak figyelembe kell venniük az egyes tagállamok sajátos helyzetét és kihívásait; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a strukturális reformok és az uniós kiadások összhangját; ennek kapcsán emlékeztet a technikai segítségnyújtás jelentőségére is, hogy támogatást lehessen nyújtani a tagállamoknak a kapacitásépítéshez és egy partnerségi alapú megközelítéshez, ami jobb elszámoltathatóságot és az országspecifikus ajánlások eredményesebb végrehajtását eredményezné; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy az euroövezet országaiban túl magas az ifjúsági munkanélküliség, és hogy a nagy és tartós ifjúsági munkanélküliség hosszú távú strukturális kockázatot jelent; egyetért azzal, hogy a válság örökségének kezelése – a tartós munkanélküliség, a készségeket és képességeket nem teljes kiaknázása, az elöregedő társadalmak és a magán- és az államadósság magas szintje – sürgős prioritás marad, amely fenntartható és inkluzív reformok végrehajtását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a válság öröksége, például néhány gazdasági ágazatban jellemző magas fokú eladósodottság és munkanélküliség továbbra is visszahúzza a fenntartható növekedést és potenciális rendszerszintű kockázatokat hordoz; felszólítja a tagállamokat, hogy csökkentsék a túlzott eladósodottságot; e tekintetben aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemteljesítő hitelek egyes tagállamokban megfigyelhető tartósan magas aránya továbbgyűrűző hatásokat gyakorolhat más tagállamokban, illetve bankok és államháztartások között, ami kockázatot jelent Európa pénzügyi stabilitására nézve; megjegyzi, hogy a pénzügyi ágazatban megerősítették a tőkepuffereket, ugyanakkor kihívást jelent az alacsony jövedelmezőség, valamint a nemteljesítő hitelek magas szintje; meggyőződése, hogy egy nemteljesítő hitelekkel foglalkozó, a adott esetben a nemzeti és európai szintű szakpolitikai fellépéseket kiegészítő uniós stratégia átfogóbb megoldást jelenthetne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az üzleti környezet javítását célzó reformokra és kezdeményezésekre van szükség az euroövezeten belüli termelékenység, az árakon és nem árakon alapuló versenyképesség, a beruházások és a foglalkoztatás fellendítéséhez; úgy véli, hogy további erőfeszítésekre van szükség a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítése érdekében, ami kulcsfontosságú tényező a vállalkozások számára az innováció és a bővítés szempontjából; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kínálati és keresleti oldalhoz alkalmazkodó jövőorientált reformok fontosságát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a jól működő és termelékeny munkaerőpiacok, megfelelő szintű szociális védelemmel és párbeszéddel kombinálva hozzájárulnak a foglalkoztatás növeléséhez és a fenntartható növekedés biztosításához; hangsúlyozza a már egyszer elért magas foglalkoztatási arány fenntartásának fontosságát; megjegyzi, hogy a szakemberhiány, az öregedő társadalmak, valamint számos más kihívás hátráltatja a foglalkoztatás további növekedését és a munkanélküliség szintjének csökkentését a tagállamokban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a növekedésbarát bérfejlesztés fontosságát, amely megfelelő életkörülményeket biztosít, összhangban áll a termelékenységgel és figyelembe veszi a versenyképességet; tudomásul veszi, hogy a bérnövekedés várhatóan viszonylag szerény lesz; úgy véli, hogy a termelékenység növekedésének a strukturális reformok elsődleges célkitűzésének kell lennie; egyetért a Bizottsággal abban, hogy növekedhetnek a bérek, ami kapcsolódó pozitív hatásokkal járhat az összesített fogyasztásra nézve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az adóztatásnak támogatnia kell a versenyképességet, a beruházásokat és a munkahelyteremtést; adóreformokat szorgalmaz az adóbeszedés javítása, az adókikerülés, az adókijátszás és az agresszív adótervezés megelőzése, valamint Európában a munkára nehezedő súlyos adóteher megoldása érdekében, egyúttal biztosítva a szociális védelmi rendszer fenntarthatóságát; úgy véli, hogy a munkát terhelő adók csökkentése növelné a foglalkoztatást és ösztönözné a növekedést; hangsúlyozza, hogy a költségvetési ösztönzés, ahol lehetséges, többek között alacsonyabb adók révén, támogatja a belföldi keresletet, a szociális biztonságot, valamint a beruházási és munkaerő-kínálatot; |
| --- | --- |

13.

Beruházások

| 14. | egyetért azzal, hogy a gazdasági fellendülést, különösen az innováció területén magán- és állami beruházásokkal kell támogatni, és megállapítja, hogy továbbra is fennáll a beruházási szakadék az euroövezetben; üdvözli, hogy egyes tagállamokban a beruházások szintje már meghaladja a válság előtti szintet, és sajnálja, hogy másokban a beruházások még mindig elmaradnak vagy nem haladnak megfelelő sebességgel; hangsúlyozza, hogy a válság kitörése óta kialakult beruházási szakadék kezeléséhez további intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a magán- és állami beruházások előtt álló akadályok megszüntetését célzó reformok lehetővé tennék a gazdasági tevékenység azonnali támogatását, és ezzel egyidejűleg megteremtenék a hosszú távú fenntartható növekedés feltételeit; rámutat, hogy az oktatásba, az innovációba és a kutatás-fejlesztésbe történő beruházások lehetővé tennék a tudásalapú gazdasághoz való jobb alkalmazkodást; hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unió megvalósítása kulcsfontosságú tényező a beruházások vonzása és növelése, valamint a növekedés és a foglalkoztatás finanszírozásának javítása tekintetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy a kutatás, a technológia és az oktatás alapvető fontosságú az euroövezet hosszú távú gazdasági fejlődése szempontjából; rámutat az ezeken a területeken történő beruházások terén a tagállamok között megfigyelhető különbségekre, és hangsúlyozza, hogy a beruházásoknak hozzá kell járulniuk az innovációhoz és lehetővé kell tenniük a tudásalapú gazdasághoz való jobb alkalmazkodást, összhangban az Európa 2020 stratégiával; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli, hogy időben megállapodás született az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) felülvizsgálatáról, ami elő fogja segíteni az eszköz hatékonyságának javítását és a végrehajtása terén eddig tapasztalt hiányosságok orvoslását több, nagy potenciállal rendelkező projekt finanszírozásának a megkönnyítésével, szigorúan biztosítva a kiegészítő jelleg érvényesülését, valamint a földrajzi lefedettség javítását olyan beruházások támogatásával, amelyek egyébként nem valósulnának meg; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) és az ESBA céljai eltérőek, és ezért továbbra is fontosnak tartja az esb-alapokat, többek között a fenntartható strukturális reformok támogatása terén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy egy teljesen működőképes tőkepiaci unió hosszú távon képes lesz alternatív finanszírozást nyújtani a kkv-knak, kiegészítve a banki ágazat nyújtotta finanszírozást; kiemeli, hogy a kkv-k az európai gazdaság gerincét alkotják, és úgy véli, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférésük javítása és a tevékenységükhöz kapcsolódó üzleti bizonytalanság elleni fellépés az egyik fő prioritás kell legyen az euroövezet versenyképességének javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a bürokratikus terheket, ésszerűsíteni kell állami szolgáltatásokat és hatékonyabbá kell tenni azokat; |
| --- | --- |

19.

Költségvetési politikák

| 20. | úgy véli, hogy az óvatos és tervezhető politikák alapvető szerepet játszanak az euroövezet és az egész Unió stabilitása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a költségvetési politikák erőteljes összehangolása, megfelelő végrehajtása és az uniós jogszabályoknak való megfelelése – beleértve a meglévő vonatkozó rugalmassági záradékok teljes körű tiszteletben tartását is – jogi követelmény, és egyben a gazdasági és monetáris unió (GMU) megfelelő működésének kulcsa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli e tekintetben, hogy az államháztartás javulni látszik, mivel a hiány az euroövezetben várhatóan csökkenni fog; azonban annak megelőzése érdekében, hogy a tagállamok sebezhetők legyenek a külső megrázkódtatásokkal szemben, folytatni kell az adósságteher csökkentésére irányuló erőfeszítéseket és támogatni kell a gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

21.

| 22. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az államadósság egyes tagállamokban továbbra is magas, és hogy az államháztartást fenntarthatóvá kell tenni, ösztönözve a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést; ennek kapcsán rámutat, hogy az alacsony kamatlábak, a laza monetáris politika, az egyszeri intézkedések és az adósságterhet enyhítő más tényezők csak átmeneti jellegűek, valamint hogy ennek érdekében az államháztartásoknak fenntarthatóknak kell lenniük és figyelembe kell venniük a jövőbeli kötelezettségeket, és hosszú távú növekedésre kell törekedjenek; rámutat, hogy az adósságszolgálat költségeinek lehetséges növekedésére; kiemeli az átfogó adósságszintek csökkentésének fontosságát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti és az euroövezeti szintű költségvetési irányvonalaknak egyensúlyba kell hozniuk az államháztartások hosszú távú, a Stabilitási és Növekedési Paktumot teljes mértékben betartó és rugalmassági rendelkezéseit tiszteletben tartó fenntarthatóságát és a rövid távú makrogazdasági stabilizációt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat, hogy a jelenlegi összesített euroövezeti költségvetési irányvonal 2016-ban nagyjából semleges maradt, és a tervek szerint 2017-ben is az lesz; emlékeztet, hogy a Bizottság 2016-os közleményében pozitív költségvetési irányvonalra hívott fel, és hogy az eurocsoport, miután megállapította, hogy a nagyjából semleges 2017-es költségvetési irányvonal megfelelő egyensúlyt alakított ki, megállapodott annak fontosságában, hogy hangsúlyozni kell a megfelelő egyensúly kialakítását a fenntarthatóság biztosításának igénye és a beruházásoknak a fellendülés erősítése érdekében történő támogatása között, ezzel is hozzájárulva egy kiegyensúlyozottabb szakpolitikai mixhez; e tekintetben tudomásul veszi a független Európai Költségvetési Tanács (EKT) által 2017. június 20-án készített, az euroövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonal első értékelését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy saját körülményeiknek megfelelő költségvetési irányvonalat dolgozzanak ki; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza azonban, hogy az összesített szemléletnek figyelembe kellene vennie a tagállamok egymáshoz képest heterogén helyzetét, és hogy különbséget kell tenni az egyes tagállamoktól megkövetelt költségvetési politikák között; hangsúlyozza, hogy egy összesített költségvetési irányvonal koncepciója nem vonhatja magával azt, hogy az egyes tagállamok többletjei és deficitjei ellentételezik egymást; |
| --- | --- |

25.

Országspecifikus ajánlások

| 26. | megjegyzi, hogy a 2016-os ajánlások kétharmada területén a tagállamok az idők során legalább „bizonyos előrelépést” értek el; úgy véli azonban, hogy az országspecifikus ajánlások végrehajtása még mindig hiányos, ami veszélyezteti a konvergencia folyamatát az euroövezetben; úgy véli, hogy a tagállamok viselik annak felelősségét, ha nem hajtják végre az országspecifikus ajánlásokat, ezért nagyobb kötelezettségvállalást vár el a tagállamoktól, hogy megtegyék a megállapított országspecifikus ajánlásokon alapuló szükséges politikai intézkedéseket; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri, hogy a tagállamok előrelépést tettek az országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a költségvetési politika és az aktív munkaerőpiaci politikák területén, viszont nem történt elég előrelépés az olyan területeken, mint például a szolgáltatások terén megvalósuló piaci verseny és az üzleti környezet; erősebb elkötelezettséget vár el a tagállamoktól az országspecifikus ajánlásokon alapuló azon politikai intézkedések meghozatala mellett, amelyek végrehajtása kulcsfontosságú az euroövezeti egyensúlyhiányok orvoslásához; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a Bizottság arra irányuló ajánlását, hogy több tagállam vonatkozásában is lezárja a túlzott hiány esetén követendő eljárást; üdvözli az ezen tagállamok által a költségvetések és a reformok terén annak érdekében tett múltbeli és jelenlegi erőfeszítéseket, hogy megszüntessék ellenük az eljárást, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy folytatni kell az erőfeszítéseket az államháztartások fenntarthatóságának hosszú távú biztosítása érdekében, ugyanakkor ösztönözve a növekedést és a munkahelyteremtést; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Stabilitási és Növekedési Paktum megfelelő végrehajtását, konzisztensen alkalmazva annak szabályait; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megjegyzi, hogy hogy 12 tagállamban tapasztalható különböző jellegű és súlyosságú makrogazdasági egyensúlyhiány, és ezek az egyensúlyhiányok hat tagállam esetén túlzottak; tudomásul veszi a Bizottság következtetéseit, hogy jelenleg nincs ok a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás tekintetében magasabb fokozat érvényesítésére egyik tagállam esetében sem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás célja az, hogy az egyes tagállamokban megakadályozza olyan egyensúlyhiány kialakulását, amely más tagállamokra átgyűrűző negatív hatásokat gyakorolhat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ezért rendkívül fontosnak tartja, hogy valamennyi tagállam megtegye a szükséges szakpolitikai intézkedéseket a makroökonómiai egyensúlyhiányok kezelése érdekében, különös tekintettel az eladósodottság magas szintjére, a jelenlegi folyófizetésimérleg-többletre és a versenyképesség eltérő szintjére, valamint kötelezze el magát olyan szociálisan kiegyensúlyozott és inkluzív strukturális reformok mellett, amelyek garantálják valamennyi tagállam gazdasági fenntarthatóságát, ezáltal biztosítva az európai gazdaság átfogó versenyképességét és ellenállóképességét; |
| --- | --- |

31.

Ágazati hozzájárulások az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló jelentéshez

Foglalkoztatási és szociálpolitika

| 32. | úgy véli, hogy folyamatosan törekedni kell az európai szemeszter folyamatának gazdasági és társadalmi dimenziója közötti egyensúly kialakítására, illetve az olyan, társadalmi és gazdasági szempontból kiegyensúlyozott strukturális reformok támogatására, amelyek csökkentik az egyenlőtlenségeket és elősegítik a minőségi munkahelyeket, fenntartható növekedést és szociális beruházást eredményező tisztességes munkahelyek kialakítását; támogatja a szociális mutatók eredménytáblájának alkalmazását az európai szemeszteren belül; arra szólít fel, hogy az országspecifikus ajánlásokban fektessenek nagyobb hangsúlyt a munkaerőpiacon tapasztalt strukturális egyensúlyhiányokra; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy a három új kiemelt foglalkoztatási mutatóra fektessenek ugyanakkora hangsúlyt, mint a meglévő gazdasági mutatókra, ezáltal garantálva a belső egyensúlyhiányok jobb értékelését és a strukturális reformok hatékonyabbá tételét; javasolja egy nem büntető, szociális egyenlőtlenségek kezelésére irányuló eljárás bevezetését az országspecifikus ajánlások tervezésénél a szociális normák romlásának irányába mutató verseny megakadályozása érdekében, a szociális és foglalkozási mutatók makrogazdasági felügyeleten belüli hatékony használatára építve; megjegyzi, hogy az egyenlőtlenség nagyjából tíz tagállamban fokozódott, és ez az EU egyik legfőbb társadalmi-gazdasági kihívása (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiemeli, hogy a szociálisan felelős reformoknak a szolidaritásra, az integrációra, a társadalmi igazságosságra és a javak igazságos elosztására kell épülniük; hangsúlyozza, hogy olyan reformokat kell bevezetni, amelyek tartósan támogatják a társadalmi és gazdasági fellendülést, minőségi foglalkoztatást hoznak létre, fellendítik a társadalmi és területi kohéziót, védik a veszélyeztetett csoportokat és valamennyi polgár számára javítják az életszínvonalat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy az európai szemeszter folyamatának segíteni kellene abban, hogy ne csak a meglévő, hanem a megjelenő társadalmi kihívásokat is kezeljék a nagyobb gazdasági hatékonyság, illetve a társadalmilag összetartóbb Európai Unió megteremtése érdekében; ebben a tekintetben elismeri, hogy szükség van az uniós szakpolitikák társadalmi hatásának értékelésére; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi kereten túl is biztosítson megfelelő finanszírozást az ifjúsági munkanélküliség elleni fellépésre, amely továbbra is elfogadhatatlanul magas az Unióban, valamint folytassa az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK), egyúttal javítsa annak működését és végrehajtását, illetve vegye figyelembe az Európai Számvevőszék ifjúsági munkanélküliségről és az IFK felhasználásáról szóló különjelentésének legújabb eredményeit; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az Európai Számvevőszék ajánlásait és biztosítsák az ifjúsági garanciához való teljes körű hozzáférést; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az ESZA költségvetését – beleértve az IFK-t is – az Európai Szolidaritási Testületbe csoportosítják át, amelyet ehelyett a jelenlegi többéves pénzügyi keretről szóló rendelet értelmében rendelkezésre álló összes pénzügyi eszköz felhasználása révén kellene finanszírozni; hangsúlyozza a létrehozott munkahelyek mennyiségi és minőségi értékelésének szükségességét; hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás nem helyettesítheti a nemzeti szociális juttatásokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia végrehajtását meg kell erősíteni nemzeti, regionális és helyi szinten, és hogy a rendszer fontos szerepet játszik az iskolából vagy képzésből a munkába való átmenet terén; rámutat arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a fiatal nőkre és lányokra, akik nemi vonatkozású akadályokkal szembesülhetnek a jó minőségű állásajánlatok, a továbbképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzések vagy a gyakornoki állások megszerzése során; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az ifjúsági garancia eljusson azokhoz a fiatalokhoz, akiknek többféle kirekesztéssel és mélyszegénységgel kell megküzdeniük; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a Tanács 2016. február 15-i ajánlásában foglalt javaslatokat a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjával kapcsolatban (15); |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy megfelelő finanszírozás révén, a környezeti, munkavállalói, dolgozói, egészségügyi és fogyasztói védelemre összpontosítva ki kell bővíteni az aktív és fenntartható munkaerőpiaci politikák hatályát és növelni kell azok eredményességét és hatékonyságát; úgy véli, hogy meg kell oldani a dolgozói szegénység problémáját; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sajnálja, hogy az értékelésből és ajánlásokból álló csomagban a Bizottság figyelmen kívül hagyta a szociális gazdaságot; emlékeztet arra, hogy ez az ágazat kétmillió vállalatot ölel fel, amelyek több mint 14 millió embert foglalkoztatnak, hozzájárulva a 2020-as célkitűzések megvalósításához; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális gazdasággal kapcsolatos európai cselekvési terven keresztül ismerjék el jobban a szociális vállalkozásokat, és biztosítsanak nekik kiemelt helyet; úgy véli, hogy az elismerés hiánya hátrányosan befolyásolja a pénzforrásokhoz való hozzáférésüket; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő az egyesületek, alapítványok és kölcsönös önsegélyező társaságok európai statútumára vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy támogatni kell és meg kell erősíteni a szociális párbeszédet, a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, melyek rendkívül fontos szerepet játszanak a színvonalas munkakörülmények kialakításában; hangsúlyozza, hogy a munkajog és a magas szintű szociális normák alapvető szerepet töltenek be a szociális piacgazdaságban, a jövedelmek támogatásában, valamint a kapacitásokba történő beruházások ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy az uniós jognak tiszteletben kell tartania a szakszervezeti jogokat és szabadságokat, meg kell felelnie a kollektív szerződéseknek a tagállamok gyakorlatával összhangban, és biztosítania kell a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódot; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy építsen az Európai Parlament állásfoglalására és terjesszen elő ambiciózus javaslatokat az erős szociális jogok európai pillérére vonatkozóan, és maradéktalanul képviselje a Szerződésben rögzített társadalmi célokat annak érdekében, hogy mindenkinek javuljanak az élet- és munkakörülményei és mindenki számára biztosítva legyenek a megfelelő lehetőségek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | figyelmeztet arra, hogy az Unióban csökken a munkajövedelmek aránya, nőnek a bér- és jövedelmi egyenlőtlenségek és nő a dolgozói szegénység aránya; emlékeztet arra, hogy az ENSZ 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata az ILO 1919. évi alapokmányához hasonlóan elismeri, hogy a munkavállalóknak megélhetésüket biztosító munkabért kell kapniuk, és minden emberi jogi nyilatkozat egyetért abban, hogy a jövedelemnek elegendőnek kell lennie egy család fenntartásához; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a béreknek lehetővé kell tenniük a munkavállalók számára saját és családjuk szükségleteinek kielégítését, valamint azt, hogy az Európai Unióban minden munkavállalónak a megélhetését biztosító olyan bérezésben kell részesülnie, amely nem pusztán az alapvető élelmiszer- és ruházati cikkekhez és lakhatáshoz elégséges, hanem arra is, hogy fedezze az egészségügyi ellátást, az oktatást, a közlekedést, a kikapcsolódást és némi megtakarítást is az olyan előre nem látható eseményekre, mint például a betegségek és a balesetek; hangsúlyozza, hogy ez az a tisztességes megélhetési szint, amelyet a létminimumnak biztosítania kell a munkavállalók és családjaik számára az EU-ban; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne megállapítani, hogy a létminimum mit foglal magában, és azt hogyan kell mérni, így referenciaeszközül szolgálhatna a szociális partnerek számára, és elősegíthetné az ezzel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

45.

| 46. | emlékeztet arra, hogy a tisztességes bérezés nemcsak a társadalmi kohézió, hanem az erős gazdaság és a termelékeny munkaerő szempontjából is fontos; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a munkahelyek minőségének javítása és a bérszóródás csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rámutat, hogy európai szinten folyamatosan össze kell hangolni a társadalombiztosítási rendszereket, amelyekért a tagállamok felelősek; hangsúlyozza, hogy a társadalombiztosítási rendszerek fenntarthatóságának és méltányosságának biztosítása abszolút prioritást élvez, mivel ez az európai szociális modell központi pillére; kiemeli, hogy a megfelelő, fenntartható nyugdíj egyetemes jog; felszólítja a tagállamokat, hogy a folyamatos demográfiai változás fényében biztosítsák a megfelelő és fenntartható nyugdíjjárulékokat; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszereknek biztosítani kell a szegénységi küszöb feletti, megfelelő nyugdíjjövedelmet, és lehetővé kell tenni a nyugdíjasok számára életszínvonaluk fenntartását; úgy véli, hogy a fenntartható, biztonságos és megfelelő nyugdíj nők és férfiak számára történő biztosításának legjobb módja az, ha növelik az általános foglalkoztatási rátát és a minőségi munkahelyek számát minden életkorban, valamint javítják a munka- és foglalkoztatási feltételeket; rámutat, hogy a nyugdíjak terén továbbra is jelentős a nemek között fennálló egyenlőtlenség, és ennek negatív társadalmi és gazdasági következményei vannak; ebben a tekintetben kiemeli a nők munkaerőpiaci integrációjának és egyéb, a nemek közötti bérszakadék és az időskori szegénység felszámolását célzó intézkedések fontosságát; úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek és különösen a nyugdíjkorhatár reformjának többek között tükröznie kellene a munkaerőpiaci tendenciákat, a születési rátákat, az egészségügy helyzetét és a jólét mértékét, a munkafeltételeket és a gazdasági függőségi rátát is; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy e reformoknak figyelembe kell venniük a munkavállalók millióinak – különösen a nők, a fiatalok, az önálló vállalkozók – helyzetét Európában, akik a bizonytalan foglalkoztatás, az önhibán kívüli munkanélküliség és a csökkentett munkaidő problémájával küzdenek; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is fordítson különös figyelmet a gyermekgondozási szolgáltatások javítására és a rugalmas munkaidő-beosztásra, valamint az idősödő férfiak és nők, illetve egyéb eltartottak szükségleteire a tartós ápolás-gondozást tekintve; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kiemeli, hogy különösen a digitális készségek és a programozás, illetve az ágazat növekedéséhez szükséges egyéb készségek területén elégtelenek és nem megfelelően összpontosítottak a készségfejlesztésre és az egész életen át tartó tanulásra irányuló beruházások, ami alááshatja az Unió versenyképességét; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a tudás és a bevált gyakorlatok jobb megosztását, valamint az uniós szintű együttműködés erősítését, hogy a képesítések és az ahhoz kapcsolódó oktatás, a képzési programok és tantervek frissítése révén elősegítse a készségfejlesztést; megemlíti a nem formális és informális tanulási környezetben megszerzett készségek és kompetenciák jelentőségét; hangsúlyozza ezért, hogy feltétlenül létre kell hozni egy rendszert a nem formális és informális keretek között – különösen önkéntes tevékenységek révén – elsajátított tudás ellenőrzésére; |
| --- | --- |

50.

| 51. | úgy véli, hogy a szakemberhiány és a strukturális munkaerőhiány leküzdése érdekében szükség van a készségek kereslettel való jobb összehangolására és a képesítések kölcsönös elismerésének javítására; felhívja a figyelmet arra, hogy a szakképzés és a gyakornoki rendszer fontos szerepet tölthet be e téren; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy páneurópai készségigény-előrejelzési eszközt, többek között a növekvő ágazatokban szükséges készségek tekintetében; úgy véli, hogy a készségek iránti jövőbeni igények előrejelzéséhez valamennyi szinten minden munkaerő-piaci érdekelt felet erőteljesen be kell vonni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sürgeti a Bizottságot, hogy a fiatalok közötti nagyobb mobilitás érdekében, ideértve a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket is, alakítsa ki a megfelelő mechanizmusokat; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a tanulószerződéses gyakorlati képzési formát, és teljes mértékben használják fel a gyakornokok számára rendelkezésre álló ERASMUS+ alapokat, és ezzel garantálják az ilyen formában folytatott képzés színvonalát és vonzerejét; az EURES-rendelet jobb végrehajtására szólít fel; kiemeli, hogy a közigazgatás és az érintettek közötti jobb helyi szintű együttműködés, valamint a különféle kormányzati szintek közötti jobb szinergiák elősegítenék, hogy a programok minél több emberhez eljussanak, és növelnék azok hatékonyságát; |
| --- | --- |

52.

| 53. | azon a véleményen van, hogy fejleszteni kell az oktatás minőségét és hozzáférését; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak az a szerepe, hogy megfizethető áron biztosítsák a minőségi oktatáshoz és képzésekhez való hozzáférést a munkaerőpiaci igényektől függetlenül az egész Unió területén; megjegyzi, hogy számos tagállamban fokozott erőfeszítésre van szükség a munkaerő oktatásához, többek közt a felnőttoktatás és a szakképzési lehetőségek terén; külön kiemeli a nők számára is biztosított, egész életen át tartó tanulás jelentőségét, mivel az lehetőséget ad az átképzésre a folyamatosan változó munkaerőpiacon; szorgalmazza a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (az ún. STEM-tárgyak) fokozottabb népszerűsítését a lányok körében a meglévő oktatási sztereotípiák és a nemek között a foglalkoztatás, a bérek és a nyugdíjak tekintetében fennálló tartós különbségek elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy az egyenlőtlenség csökkentése és a fiatalkorban történő társadalmi integráció érdekében a lehető legkorábbi életciklusban meg kell kezdeni a humán tőkébe való befektetést; ezért felszólít a színvonalas, befogadó és megfizethető kora gyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások minden gyermek számára történő elérhetővé tételére, az összes tagállamban; hangsúlyozza továbbá, hogy az iskolában már a legfiatalabb életkortól kezdve küzdeni kell a sztereotípiákkal szemben, az oktatás valamennyi szintjén előmozdítva a nemek közötti egyenlőséget; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a „Beruházások a gyermekek érdekében” című ajánlást és szorosan kísérjék figyelemmel az elért eredményeket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki és vezessenek be a gyermekgaranciához hasonló kezdeményezéseket, amelyek a gyermekeket állítják a szegénység enyhítésére irányuló, meglévő szakpolitikáik középpontjába; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kiemeli a mesterséges intelligencia megjelenését követően a jövőben a munkaerőpiacon várható alapvető változásokat; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szociális partnerek bevonásával hozzanak létre eszközöket és kooperatív kezdeményezéseket annak érdekében, hogy bevezető, kezdeti és folyamatos képzések révén fejlesszék a készségeket; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ennek érdekében, továbbá a munka és a magánélet közötti egyensúly elérésének eszközeként szorgalmazza a rugalmas biztonsággal kapcsolatos intézkedések megfontolását, beleértve a távmunkát és a rugalmas munkaidőt, a szociális partnerekkel történő egyeztetést követően; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kiemeli a humán tőkébe való befektetés fontosságát, amely a fejlesztés, a versenyképesség és a növekedés motorja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly, valamint a nemek közötti megerősített egyenlőség nélkülözhetetlen a nők munkaerőpiacon való részvételének támogatásához; hangsúlyozza, hogy a nők gazdasági szerepvállalása erősítésének kulcsa a munkaerőpiac és a jóléti rendszerek átalakítása és kiigazítása, hogy azok figyelembe vegyék a nők életciklusait; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli a munka és a magánélet közötti egyensúly irányelvére tett javaslatot, és úgy véli, hogy ez az első, pozitív lépés a munka és magánélet összehangolásának biztosítására a gyermekeiket és más eltartottakat gondozó férfiak és nők számára, valamint a nők munkaerőpiaci részvételének növelésére; kitart amellett, hogy a megfelelő ellentételezés biztosítása és az erős szociális biztonság és védelem kulcsfontosságú ezen célok elérésében; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki az átalakulást szolgáló szakpolitikákat, és fektessenek be figyelemfelhívó kampányokba a nemi sztereotípiák leküzdése, a gondozás és házimunka egyenletesebb megosztásának előmozdítása érdekében, figyelmet szentelve a férfiak azon jogára és igényére is, hogy megbélyegzés és büntetés nélkül vállalhassanak gondozási feladatokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a tagállamokat, hogy – az Európai Szociális Charta 27. cikkével összhangban – alakítsanak ki fenntartható és minőségi foglalkoztatás támogatására irányuló proaktív szakpolitikákat és ezzel kapcsolatos megfelelő beruházásokat az olyan nők és férfiak vonatkozásában, akik családi és gondozási szabadságukat követően lépnek a munkaerőpiacra, térnek oda vissza, vagy szeretnének ott maradni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak fokozott védelmet a családi élet és a munka egyensúlyával kapcsolatos hátrányos megkülönböztetéssel és törvénytelen elbocsátásokkal szemben; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot olyan szakpolitikákra, amelyek javítják a megkülönböztetés elleni intézkedések érvényesítését a munkahelyen, ideértve az egyenlő bánásmódhoz való, törvényben biztosított jogok ismertetését tájékoztató kampányok révén, fordítsák meg a bizonyítási terhet, és hatalmazzák fel az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szerveket saját kezdeményezésű hivatalos vizsgálatok elvégzésére az egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekben, valamint nyújtsanak segítséget a hátrányos megkülönböztetés potenciális áldozatainak; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kiemeli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem egyik kulcsfontosságú tényezője, hogy a tartósan munkanélkülieket személyre szabott intézkedések révén integrálják, ami végül hozzájárul a nemzeti szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságához; szükségesnek tartja ezt az integrációt, figyelembe véve ezeknek a polgároknak a szociális helyzetét és azt, hogy szükségük van elegendő jövedelemre, megfelelő lakhatásra, tömegközlekedésre, egészségügyi ellátásra és gyermekgondozásra; hangsúlyozza, hogy európai szinten szorosabban figyelemmel kell kísérni a nemzeti szinten végrehajtott szakpolitikákat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kiemeli az új foglalkoztatási- és munkaformák megértésének fontosságát, valamint az üggyel kapcsolatos, összehasonlítható adatok összegyűjtésének jelentőségét a munkaerőpiaci jogszabályok hatékonyabbá tétele, illetve végső soron a foglalkoztatás és a fenntartható növekedés fokozása érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | az Európa 2020 stratégia szegénységgel kapcsolatos célkitűzéseinek elérése érdekében felszólít egy szegénység elleni integrált stratégia kialakítására; kiemeli, hogy a tagállamok minimáljövedelem-rendszerei fontos szerepet töltenek be a szegénység visszaszorításában, különösen amennyiben azok a kedvezményezetteket is bevonó, társadalmi befogadást elősegítő intézkedésekkel párosulnak; kéri a tagállamokat, hogy fokozatosan vezessenek be olyan minimáljövedelem-rendszereket, amelyek nemcsak megfelelőek, hanem elegendő lefedettséget és igénybevételi arányt is biztosítanak; úgy véli, hogy a megfelelő minimáljövedelem olyan jövedelem, amely elengedhetetlen a méltó élethez és a társadalomban való, egész életen át tartó teljes körű részvételhez; rámutat arra, hogy a megfelelő minimáljövedelemnek a szegénységi küszöb felett kell lennie, hogy kielégíthesse az emberek alapvető szükségleteit, ideértve a nem pénzügyi szempontokat is, úgymint az oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz, a tisztes lakhatáshoz, a minőségi egészségügyi ellátáshoz, valamint társadalmi tevékenységekhez való hozzáférést, illetve az állampolgári szerepvállalást; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kéri, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok az energiaszegénység, a megélhetés növekvő költségei, a társadalmi kirekesztettség, az elégtelen lakáskörülmények, valamint a rossz minőségű lakásállomány problémájának kezelése érdekében hatékonyabban, célzottabban és alaposabb nyomon követés mellett használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapokat); |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy készítsenek egyedi programokat azon régiók számára, ahol a munkanélküliség, az ifjúsági munkanélküliség és a tartós munkanélküliség értéke meghaladja a 30 %-ot; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felszólítja a Bizottságot, hogy a következő tavaszi tanácsot szentelje az azon ágazatokba való szociális beruházásoknak, amelyek bizonyítottan társadalmi és gazdasági hasznot hozhatnak (pl. a kora gyermekkori nevelés és gondozás, az alap- és középfokú oktatás, a képzési és aktív munkaerőpiaci szakpolitikák, a megfizethető és szociális lakhatás, illetve az egészségügyi ellátás); |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólít egy olyan napirend elfogadására, amely nagyobb figyelmet fordít a Parlament álláspontjára, és figyelembe veszi azt a döntéshozatal előtt; felszólít az EPSCO Tanács európai szemeszteren belüli szerepének erősítésére; |
| --- | --- |

69.

| 70. | további közös erőfeszítésekre szólít fel a migránsok és migráns háttérrel rendelkező személyek munkaerőpiaci integrációjának javítása érdekében; |
| --- | --- |

70.

Regionális politikák

| 71. | üdvözli, hogy a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás jelenlegi árakon 454 milliárd EUR-t tesz ki a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan; hangsúlyozza azonban, hogy az EU kohéziós politikája nem csupán egy eszköz, hanem olyan hosszú távú strukturális politika, amelynek célja a regionális fejlődésbeli különbségek csökkentése, a beruházás, a foglalkoztatás, a versenyképesség, a fenntartható fejlődés és a növekedés előmozdítása, és így a gazdasági, szociális és területi kohézió megerősítésének egyik legjelentősebb és legátfogóbb politikája valamennyi tagállamban, tekintet nélkül arra, hogy az adott tagállam tagja-e az euroövezetnek vagy sem; emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés 50-szer kisebb, mint az EU-28 tagállamainak teljes államháztartási kiadása, és így az EU-28 GDP-jének hozzávetőleg 1 %-át teszi ki; hangsúlyozza ezért, hogy szinergiákat kell teremteni az uniós és a tagállami költségvetések, a szakpolitikai prioritások és az európai célok megvalósítására irányuló fellépések és projektek között, és meg kell őrizni az uniós szakpolitikai keret gazdasági és társadalmi dimenziójának kiegyensúlyozottságát; rámutat, hogy az esb-alapokra vonatkozó társfinanszírozási követelmények fontos mechanizmusai a szinergiák megvalósításának; azon a véleményen van, hogy meg kell őrizni az uniós költségvetés egységét; üdvözli a jelenlegi programozási időszakban bevezetett intézkedéseket, amelyek arra irányulnak, hogy a kohéziós politikát jobban összehangolják az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiával; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0038.

(2)  HL C 92., 2017.3.24., 1. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(7)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(8)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(9)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

(10)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

(11)  Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában, éves felülvizsgálat 2017, 11. o.

(12)  Uo., 46. o.

(13)  Az Eurofound jelentése a fiatalok munkanélküliségéről.

(14)  Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában, éves felülvizsgálat 2017, 47. o.

(15)  HL C 67., 2016.2.20., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Az Ausztráliával folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra irányuló tárgyalási meghatalmazás

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a Parlamentnek a Tanácshoz intézett ajánlásával az Ausztráliával folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozóan javasolt tárgyalási meghatalmazásról (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel Jean-Claude Junckernek, az Európai Bizottság elnökének és Donald Tusknak, az Európai Tanács elnökének Malcolm Turnbull ausztráliai miniszterelnökkel közösen tett, 2015. november 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jean-Claude Junckernek, az Európai Bizottság elnökének és Donald Tusknak, az Európai Tanács elnökének Malcolm Turnbull ausztráliai miniszterelnökkel közösen tett, 2015. november 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2008. október 29-i EU–Ausztrália partnerségi keretre, valamint a 2015. március 5-én megkötött EU–Ausztrália keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. október 29-i EU–Ausztrália partnerségi keretre, valamint a 2015. március 5-én megkötött EU–Ausztrália keretmegállapodásra,

| — | tekintettel az EU és Ausztrália közötti egyéb kétoldalú megállapodásokra, különösen a megfelelőségértékelésre, a megfelelőségi igazolásokra és jelölésekre vonatkozó kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és a borkereskedelemről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Ausztrália közötti egyéb kétoldalú megállapodásokra, különösen a megfelelőségértékelésre, a megfelelőségi igazolásokra és jelölésekre vonatkozó kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és a borkereskedelemről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2017. szeptember 14-én kiadott kereskedelmi csomagjára, amelyben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy nyilvánossá tesz minden jövőbeni kereskedelmi tárgyalásra vonatkozó meghatalmazást, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2017. szeptember 14-én kiadott kereskedelmi csomagjára, amelyben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy nyilvánossá tesz minden jövőbeni kereskedelmi tárgyalásra vonatkozó meghatalmazást,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az Ausztráliával és Új-Zélanddal folytatandó, szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitásáról szóló 2016. február 25-i (1) és a kölcsönös elismerésről kötött megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland közötti megállapodás megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2012. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az Ausztráliával és Új-Zélanddal folytatandó, szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitásáról szóló 2016. február 25-i (1) és a kölcsönös elismerésről kötött megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland közötti megállapodás megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2012. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a G20 csoport állam- és kormányfőinek Brisbane-ben megrendezett, 2014. november 15–16-i találkozóját követően kiadott közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20 csoport állam- és kormányfőinek Brisbane-ben megrendezett, 2014. november 15–16-i találkozóját követően kiadott közleményre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az ausztráliai külügyminiszter „A szorosabb EU–Ausztrália partnerség felé” című, 2015. április 22-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az ausztráliai külügyminiszter „A szorosabb EU–Ausztrália partnerség felé” című, 2015. április 22-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i 2/15. számú véleményére a Szingapúrral kötendő szabadkereskedelmi megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i 2/15. számú véleményére a Szingapúrral kötendő szabadkereskedelmi megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről (3),

| — | tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodások uniós mezőgazdasági ágazatra gyakorolt kumulatív hatásáról szóló 2016. november 15-i bizottsági tanulmányra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodások uniós mezőgazdasági ágazatra gyakorolt kumulatív hatásáról szóló 2016. november 15-i bizottsági tanulmányra;

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0311/2017),

| A. | mivel az EU és Ausztrália számos téren együttműködnek közös kihívásaik megoldása érdekében, illetve számos nemzetközi fórumon is, beleértve a multilaterális kereskedelempolitikai kérdéseket is; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Ausztrália számos téren együttműködnek közös kihívásaik megoldása érdekében, illetve számos nemzetközi fórumon is, beleértve a multilaterális kereskedelempolitikai kérdéseket is;

| B. | mivel az EU Ausztrália harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere és az évi kétoldalú kereskedelmi forgalom értéke 2015-ben meghaladta a 45,5 milliárd EUR-t, a mérleget tekintve több mint 19 milliárdos többlettel az EU javára; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU Ausztrália harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere és az évi kétoldalú kereskedelmi forgalom értéke 2015-ben meghaladta a 45,5 milliárd EUR-t, a mérleget tekintve több mint 19 milliárdos többlettel az EU javára;

| C. | mivel az EU külföldi közvetlen befektetéseinek összege Ausztráliában 2015-ben elérte a 145,8 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU külföldi közvetlen befektetéseinek összege Ausztráliában 2015-ben elérte a 145,8 milliárd EUR-t;

| D. | mivel Ausztrália részes fele a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak; |
| --- | --- |

D.

mivel Ausztrália részes fele a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak;

| E. | mivel az Unió 2015. április 22-én lezárta az EU–Ausztrália keretmegállapodásról folytatott tárgyalásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió 2015. április 22-én lezárta az EU–Ausztrália keretmegállapodásról folytatott tárgyalásokat;

| F. | mivel az európai mezőgazdasági ágazat és egyes mezőgazdasági termékek, például a marha- és juhhús, a tejtermékek, a gabonafélék és a cukor, a különleges cukrokat is beleértve, rendkívül kényes kérdésnek minősülnek e tárgyalások keretében; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai mezőgazdasági ágazat és egyes mezőgazdasági termékek, például a marha- és juhhús, a tejtermékek, a gabonafélék és a cukor, a különleges cukrokat is beleértve, rendkívül kényes kérdésnek minősülnek e tárgyalások keretében;

| G. | mivel Ausztrália a marhahús és a cukor harmadik legnagyobb exportőre a világon, és a tejtermékek és gabonafélék kivitelét tekintve is előkelő helyet foglal el a világpiacon; |
| --- | --- |

G.

mivel Ausztrália a marhahús és a cukor harmadik legnagyobb exportőre a világon, és a tejtermékek és gabonafélék kivitelét tekintve is előkelő helyet foglal el a világpiacon;

| H. | mivel az EU és Ausztrália többoldalú tárgyalásokat folytat a „zöld termékek” kereskedelmének további liberalizálása érdekében (a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodás), valamint a szolgáltatások kereskedelme tárgyában (szolgáltatáskereskedelmi megállapodás); |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és Ausztrália többoldalú tárgyalásokat folytat a „zöld termékek” kereskedelmének további liberalizálása érdekében (a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodás), valamint a szolgáltatások kereskedelme tárgyában (szolgáltatáskereskedelmi megállapodás);

| I. | mivel Ausztrália részes fele a bizonytalan jövőjű Csendes-óceáni Partnerségre (TPP) irányuló, eddig lezárult tárgyalásoknak, valamint részt vesz a legjelentősebb kereskedelmi partnereit tömörítő, az ázsiai és csendes-óceáni térség átfogó regionális gazdasági partnerségéről (RCEP) folyó tárgyalásokban; mivel 2015 óta szabadkereskedelmi megállapodás van érvényben Ausztrália és Kína között; |
| --- | --- |

I.

mivel Ausztrália részes fele a bizonytalan jövőjű Csendes-óceáni Partnerségre (TPP) irányuló, eddig lezárult tárgyalásoknak, valamint részt vesz a legjelentősebb kereskedelmi partnereit tömörítő, az ázsiai és csendes-óceáni térség átfogó regionális gazdasági partnerségéről (RCEP) folyó tárgyalásokban; mivel 2015 óta szabadkereskedelmi megállapodás van érvényben Ausztrália és Kína között;

| J. | mivel Ausztrália jelentős kötelezettségvállalásokat tett a Csendes-óceáni Partnerség keretében arra vonatkozóan, hogy előmozdítja bizonyos fajok hosszú távú védelmét, és fokozott állományvédelmi intézkedések útján felveszi a harcot a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen, és mivel meghatározta továbbá a környezetvédelmi intézkedések hatékony végrehajtására és a fokozott regionális együttműködés megkezdésére irányuló követelményeket; mivel az ilyen kötelezettségvállalásoknak az EU és Ausztrália közötti szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezéseinek referenciaértékeként kell szolgálniuk; |
| --- | --- |

J.

mivel Ausztrália jelentős kötelezettségvállalásokat tett a Csendes-óceáni Partnerség keretében arra vonatkozóan, hogy előmozdítja bizonyos fajok hosszú távú védelmét, és fokozott állományvédelmi intézkedések útján felveszi a harcot a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen, és mivel meghatározta továbbá a környezetvédelmi intézkedések hatékony végrehajtására és a fokozott regionális együttműködés megkezdésére irányuló követelményeket; mivel az ilyen kötelezettségvállalásoknak az EU és Ausztrália közötti szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezéseinek referenciaértékeként kell szolgálniuk;

| K. | mivel Ausztrália az EU legrégebbi és legközelebbi partnerei közé tartozik, az EU értékeivel közös értékeket vall magáénak, és elkötelezett a jólétnek és a biztonságnak szabályokon alapuló globális rendszer keretei közötti, globális előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel Ausztrália az EU legrégebbi és legközelebbi partnerei közé tartozik, az EU értékeivel közös értékeket vall magáénak, és elkötelezett a jólétnek és a biztonságnak szabályokon alapuló globális rendszer keretei közötti, globális előmozdítása mellett;

| L. | mivel Ausztrália ratifikálta és végrehajtotta az emberi, szociális és munkavállalói jogokról szóló jelentősebb nemzetközi megállapodásokat, és maradéktalanul tiszteletben tartja a jogállamiságot; |
| --- | --- |

L.

mivel Ausztrália ratifikálta és végrehajtotta az emberi, szociális és munkavállalói jogokról szóló jelentősebb nemzetközi megállapodásokat, és maradéktalanul tiszteletben tartja a jogállamiságot;

| M. | mivel Ausztrália azon hat WTO-tag közé tartozik, amelyek nem rendelkeznek kedvezményes hozzáféréssel az uniós piacokhoz, és tárgyalásokat sem folytatnak e célból; |
| --- | --- |

M.

mivel Ausztrália azon hat WTO-tag közé tartozik, amelyek nem rendelkeznek kedvezményes hozzáféréssel az uniós piacokhoz, és tárgyalásokat sem folytatnak e célból;

| N. | mivel a 2015. november 15-i közös nyilatkozatot követően hatályfelméréseket indítottak az EU és Ausztrália közötti szabadkereskedelmi megállapodás megvalósíthatóságának és a vonatkozó tárgyalások megkezdésére irányuló közös szándéknak a vizsgálatára; mivel a hatályfelmérés lezárult; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2015. november 15-i közös nyilatkozatot követően hatályfelméréseket indítottak az EU és Ausztrália közötti szabadkereskedelmi megállapodás megvalósíthatóságának és a vonatkozó tárgyalások megkezdésére irányuló közös szándéknak a vizsgálatára; mivel a hatályfelmérés lezárult;

| O. | mivel a Parlamentnek dönteni kell majd arról, megadja-e hozzájárulását az esetleges EU és Ausztrália között kötendő szabadkereskedelmi megállapodáshoz; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlamentnek dönteni kell majd arról, megadja-e hozzájárulását az esetleges EU és Ausztrália között kötendő szabadkereskedelmi megállapodáshoz;

Stratégiai, politikai és gazdasági háttér

| 1. | kiemeli az Európai Unió és az ázsiai–csendes-óceáni térség közötti kapcsolatok elmélyítésének jelentőségét többek között az európai gazdasági növekedés szempontjából, valamint hangsúlyozza, hogy ezt az Európai Unió kereskedelempolitikája is tükrözi; elismeri, hogy Ausztrália kulcsfontosságú partnere e stratégiának, és hogy a szélesülő és mélyülő kereskedelmi kapcsolatok elősegíthetik a cél elérését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismerését fejezi ki Ausztráliának a multilaterális kereskedelmi menetrend iránti erőteljes és következetes elkötelezettségéért; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az Unió kétoldalú és regionális együttműködési stratégiáiban rejlő potenciális lehetőségek csak akkor aknázhatók ki teljes egészében, ha tiszteletben tartják a szabályokon és értékeken alapuló kereskedelmet, és az Ausztráliával a kölcsönösség és a kölcsönös előnyök szellemében kötendő színvonalas, ambiciózus, kiegyensúlyozott és méltányos szabadkereskedelmi megállapodás lényegi részét képezi e stratégiáknak, amely megállapodás azonban a többoldalú előrelépésekre irányuló egyéb erőfeszítéseket vagy a már megkötött több- és kétoldalú megállapodásokat semmiféleképpen sem aknázhatja alá; úgy véli, hogy az elmélyített kétoldalú együttműködés „ugródeszkaként” szolgálhat a további multilaterális és többoldalú együttműködéshez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | véleménye szerint a korszerű, elmélyített, ambiciózus, kiegyensúlyozott, méltányos és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások jelentik a megfelelő utat a kétoldalú partnerség elmélyítése és a meglevő, már érett kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolatok további erősítése felé; úgy véli, hogy a tárgyalások mintaként szolgálhatnak a kereskedelmi megállapodások új generációja számára, hangsúlyozva az ambíciók további növelésének, a korszerű szabadkereskedelmi megállapodásokban foglaltak határai kitágításának fontosságát, figyelembe véve Ausztrália magasan fejlett gazdaságát és szabályozási környezetét; |
| --- | --- |

4.

Hatályfelmérés

| 5. | megállapítja, hogy az EU és Ausztrália közötti hatályfelmérés 2017. április 6-án a Bizottság és az ausztráliai kormány kölcsönös megelégedésével lezárult; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság kellő időn belül lezárta és közzétette a hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy képes legyen átfogóan értékelni az EU és Ausztrália közötti megerősített kereskedelmi és beruházási kapcsolatok mindkét fél lakosságának és vállalkozásainak, ezen belül a legkülső régióknak és a tengerentúli országoknak és területeknek a javát szolgáló fokozásának lehetséges előnyeit és hátrányait, egyúttal különös figyelmet fordítva a társadalmi és a környezeti hatásokra, köztük az EU munkaerőpiacára, valamint hogy felkészüljön, és figyelembe vegye a brexitnek az Ausztráliából az Unióba áramló exportra és beruházásokra gyakorolt várható esetleges hatását, különösen az ajánlatok cseréje és a kontingensek kiszámítása során; |
| --- | --- |

6.

Tárgyalási meghatalmazás

| 7. | felhívja a Tanácsot, hogy a hatályfelmérés eredménye, az ezen állásfoglalásban előírt ajánlások, a hatásvizsgálat és világosan kitűzött célok alapján hatalmazza fel a Bizottságot a tárgyalások megindítására Ausztráliával egy kereskedelmi és beruházási megállapodás megkötése céljából; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a Bizottság határozatát, miszerint a „zölddobozos” kifizetések nem torzítják a versenyt, ezért ne legyenek dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések célpontjai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Tanácsot, hogy a tárgyalási irányelvek elfogadásáról szóló határozatában maradéktalanul tartsa tiszteletben az EU és tagállamai közötti hatáskörmegosztást, az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i 2/15. számú véleményével összhangban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy amint lehetséges, tegyen javaslatot a kereskedelmi megállapodások általános jövőbeni szerkezetére, figyelembe véve a Bíróságnak az EU és Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló, 2/15. számú véleményét, valamint hogy tegyen egyértelműen különbséget a csupán a kizárólagos uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket tartalmazó kereskedelmi és a közvetlen külföldi befektetések liberalizációjára irányuló megállapodás, illetve egy uniós és tagállami közös hatáskörbe tartozó kérdéseket tartalmazó, esetleges második megállapodás között; hangsúlyozza, hogy az ilyen különbségtétel következményekkel járna a parlamenti ratifikációs folyamatra nézve, és annak nem célja a nemzeti demokratikus eljárások megkerülése, hanem a feladatköröknek az európai szerződéseken alapuló, demokratikus delegálásáról van szó; a Parlament jobb bevonására szólít fel a szabadkereskedelmi megállapodásokról folyó valamennyi folyamatban lévő és jövőbeni tárgyalás minden szakaszában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot arra, hogy a végleges megállapodások aláírásra és megkötésre történő előterjesztésekor, a Tanácsot pedig arra, hogy az aláírásról és a megkötésről történő határozathozatalkor maradéktalanul tartsák tiszteletben az EU és tagállamai közötti hatáskörmegosztást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy a tárgyalásokat a lehető legnagyobb átláthatóság biztosítása mellett folytassa le, ugyanakkor ne ássa alá az Unió tárgyalási pozícióját, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott állandó párbeszéd révén biztosítsa legalább az USA-val a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről folytatott tárgyalások során alkalmazott átláthatósági szintet és nyilvános konzultációt, valamint maradéktalanul tartsa tiszteletben az egyéb tárgyalások alkalmával kialakult legjobb gyakorlatokat; üdvözli, hogy a Bizottság kezdeményezi a kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalási irányelvekről szóló valamennyi ajánlásának közzétételét, és ezt pozitív precedensnek tartja; sürgeti a Tanácsot, hogy kövesse ezt a példát, és az elfogadást követően haladéktalanul tegye közzé a tárgyalási irányelvet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak az uniós exportlehetőségek javítása mellett jobb piaci hozzáférést, a helyi kereskedelem megkönnyítését, tisztességes munkahelyek teremtését, mindkét fél állampolgárai számára a nemek közötti egyenlőséget, a fenntartható fejlődés ösztönzését, az uniós normák betartását, az általános érdekű szolgáltatások garantálását és a demokratikus eljárások tiszteletben tartását kell eredményeznie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy egy ambiciózus megállapodásnak érdemben kell foglalkoznia a beruházásokkal, az áruk és szolgáltatások kereskedelmével (az Európai Parlament legutóbbi ajánlásaira építve a politikai mozgástér megtartása és az érzékeny ágazatok tekintetében), a vámügyi és kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével, a digitalizációval, az elektronikus kereskedelemmel és az adatvédelemmel, a technológiai kutatással és az innováció támogatásával, a közbeszerzéssel, az energiával, az állami tulajdonú vállalatokkal, a versennyel, a fenntartható fejlesztéssel, a szabályozási kérdésekkel – például a szigorú egészségügyi és növényegészségügyi szabványokkal és a mezőgazdasági és élelmiszertermékekre vonatkozó más normákkal, a magas szintű uniós követelmények gyengítése nélkül – erőteljes és érvényesíthető kötelezettségvállalásokkal a munkaügyi és környezetvédelmi követelményeket illetően, valamint az adóelkerülés és a korrupció elleni küzdelemmel, az Unió kizárólagos hatáskörén belül maradva, és mindemellett különös figyelmet fordítva a mikrovállalkozások és a kkv-k szükségleteire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Tanácsot, hogy a tárgyalási irányelvekben kifejezetten ismerje el a másik félnek az őslakos népekre vonatkozó kötelezettségeit, és e tekintetben hagyjon helyet a belföldi preferenciális rendszerekkel kapcsolatos fenntartásoknak; hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak meg kell erősítenie mindkét fél kötelezettségvállalását az ILO őslakos népek jogairól szóló 169. egyezménye tekintetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a nem megfelelő halászati gazdálkodás és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat súlyos és káros hatással lehet a kereskedelemre, a fejlesztésre és a környezetre, és a feleknek jelentős kötelezettségeket kell vállalniuk a cápák, ráják, teknősök és tengeri emlősök védelme, valamint a túlhalászat, a túlzott flottakapacitás és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az angolul „3R”-nek nevezett elv – azaz a tudományos célú állatkísérletek helyettesítésének, csökkentésének és tökéletesítésének elve – az uniós jog szerves részét képezi; hangsúlyozza, hogy elengedhetetlenül fontos, hogy ne szüntessék meg vagy ne csökkentsék az állatkísérletekre és az ezzel kapcsolatos kutatásra vonatkozó meglévő uniós intézkedéseket, ne korlátozzák az állatok felhasználására vonatkozó jövőbeni szabályozást, és ne hozzák versenyhátrányba az uniós kutatási intézményeket; fenntartja, hogy a felek a „3R” bevált gyakorlatának szabályozási összehangolására törekednek a kísérletek hatékonyságának növelése, a költségek csökkentése és az állatfelhasználás igényének csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásnak tartalmaznia kell az agrár-élelmiszeripari termékek hamisításának felszámolására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás igazán előnyös legyen az EU gazdasága számára, a tárgyalási irányelvekbe be kell illeszteni a következő kérdéseket:






  a) | az áruk és szolgáltatások kereskedelmének liberalizálása és mindkét fél számára valós piaci hozzáférési lehetőségek a fölösleges szabályozási akadályok felszámolása révén, egyszersmind biztosítva, hogy a megállapodásban egyik felet se akadályozza semmi abban, hogy a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében arányos szabályozást alkalmazzon; e megállapodás i) nem akadályozhatja a feleket az általános érdekű szolgáltatások meghatározásában, szabályozásában, nyújtásában és támogatásában, és erre vonatkozóan kifejezett rendelkezéseket kell tartalmaznia; ii) nem kötelezheti a kormányzatokat semmilyen szolgáltatás privatizálására, és azt sem zárhatja ki, hogy a kormányzatok bővítsék az általuk nyújtott közszolgáltatások körét; iii) nem gátolhatja a kormányzatokat abban, hogy újra állami ellenőrzés alá vonjanak olyan szolgáltatásokat – például a vízellátást, az oktatást, az egészségügyet, a szociális szolgáltatásokat –, amelyeket korábban privatizálni rendeltek el, vagy hogy csökkentsék a magas szintű uniós egészségügyi, élelmiszerügyi, fogyasztói, környezetvédelmi, munkaügyi és biztonsági normákat, vagy korlátozzák a művészetek és a kultúra, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások állami finanszírozását, ahogy az a korábbi kereskedelmi megállapodások esetében történt; kötelezettségvállalásokra van szükség a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) alapján; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az európai termelők által követelt normákat meg kell őrizni; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

az áruk és szolgáltatások kereskedelmének liberalizálása és mindkét fél számára valós piaci hozzáférési lehetőségek a fölösleges szabályozási akadályok felszámolása révén, egyszersmind biztosítva, hogy a megállapodásban egyik felet se akadályozza semmi abban, hogy a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében arányos szabályozást alkalmazzon; e megállapodás i) nem akadályozhatja a feleket az általános érdekű szolgáltatások meghatározásában, szabályozásában, nyújtásában és támogatásában, és erre vonatkozóan kifejezett rendelkezéseket kell tartalmaznia; ii) nem kötelezheti a kormányzatokat semmilyen szolgáltatás privatizálására, és azt sem zárhatja ki, hogy a kormányzatok bővítsék az általuk nyújtott közszolgáltatások körét; iii) nem gátolhatja a kormányzatokat abban, hogy újra állami ellenőrzés alá vonjanak olyan szolgáltatásokat – például a vízellátást, az oktatást, az egészségügyet, a szociális szolgáltatásokat –, amelyeket korábban privatizálni rendeltek el, vagy hogy csökkentsék a magas szintű uniós egészségügyi, élelmiszerügyi, fogyasztói, környezetvédelmi, munkaügyi és biztonsági normákat, vagy korlátozzák a művészetek és a kultúra, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások állami finanszírozását, ahogy az a korábbi kereskedelmi megállapodások esetében történt; kötelezettségvállalásokra van szükség a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) alapján; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az európai termelők által követelt normákat meg kell őrizni;

| b) | amennyiben a megállapodás tartalmazhat egy belföldi szabályozással kapcsolatos fejezetet, a tárgyaló felek abba nem foglalhatnak bele semmilyen szükségességi vizsgálatot; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a megállapodás tartalmazhat egy belföldi szabályozással kapcsolatos fejezetet, a tárgyaló felek abba nem foglalhatnak bele semmilyen szükségességi vizsgálatot;

| c) | a területre vonatkozó WTO-szabályokon túlmutató dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalások, lehetőség szerint kizárva alkalmazásukat abban az esetben, ha elegendő közös versenyelőírás és együttműködés van érvényben; |
| --- | --- |

c)

a területre vonatkozó WTO-szabályokon túlmutató dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalások, lehetőség szerint kizárva alkalmazásukat abban az esetben, ha elegendő közös versenyelőírás és együttműködés van érvényben;

| d) | a fölösleges, nem vámjellegű akadályok mérséklése és a szabályozási együttműködésre vonatkozó párbeszéd önkéntes kiterjesztése – amennyiben kivitelezhető és kölcsönösen előnyös –, nem korlátozva ugyanakkor a felek azon lehetőségét, hogy folytassák szabályozási, jogalkotási és politikai tevékenységeiket, mivel a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a nemzetközi normákkal kapcsolatos konvergencia és együttműködés, illetve a szabályozási harmonizáció fokozásával, például az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által előírt normák elfogadása és végrehajtása révén, egyszersmind garantálva a legmagasabb szintű fogyasztóvédelmet (pl. élelmiszer-biztonságot), környezetvédelmet (pl. állategészségügyet és állatjólétet, növényegészségügyet), valamint szociális és munkaügyi védelmet; |
| --- | --- |

d)

a fölösleges, nem vámjellegű akadályok mérséklése és a szabályozási együttműködésre vonatkozó párbeszéd önkéntes kiterjesztése – amennyiben kivitelezhető és kölcsönösen előnyös –, nem korlátozva ugyanakkor a felek azon lehetőségét, hogy folytassák szabályozási, jogalkotási és politikai tevékenységeiket, mivel a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a nemzetközi normákkal kapcsolatos konvergencia és együttműködés, illetve a szabályozási harmonizáció fokozásával, például az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által előírt normák elfogadása és végrehajtása révén, egyszersmind garantálva a legmagasabb szintű fogyasztóvédelmet (pl. élelmiszer-biztonságot), környezetvédelmet (pl. állategészségügyet és állatjólétet, növényegészségügyet), valamint szociális és munkaügyi védelmet;

| e) | jelentős engedmények a közbeszerzések terén minden kormányzati szinten, illetve minden állami vállalat és különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozás tekintetében, garantálva az európai vállalatok számára a stratégiai ágazatokban a piaci hozzáférést, valamint az uniós közbeszerzési piacokéval megegyező nyitottságot, mivel az egyszerűsített eljárások és a pályázók számára biztosított átláthatóság (beleértve a más országból pályázókat) szintén hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemben és a közigazgatás integritásának fokozásában, egyúttal megfelelő ár-érték arányt teremtve az adófizetők pénzéért cserébe a teljesítés minősége, a hatékonyság, az eredményesség és az elszámoltathatóság terén; arra vonatkozó biztosítékok, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésénél környezeti és társadalmi kritériumokat is alkalmaznak; |
| --- | --- |

e)

jelentős engedmények a közbeszerzések terén minden kormányzati szinten, illetve minden állami vállalat és különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozás tekintetében, garantálva az európai vállalatok számára a stratégiai ágazatokban a piaci hozzáférést, valamint az uniós közbeszerzési piacokéval megegyező nyitottságot, mivel az egyszerűsített eljárások és a pályázók számára biztosított átláthatóság (beleértve a más országból pályázókat) szintén hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemben és a közigazgatás integritásának fokozásában, egyúttal megfelelő ár-érték arányt teremtve az adófizetők pénzéért cserébe a teljesítés minősége, a hatékonyság, az eredményesség és az elszámoltathatóság terén; arra vonatkozó biztosítékok, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésénél környezeti és társadalmi kritériumokat is alkalmaznak;

| f) | egy külön fejezet, amely figyelembe veszi a mikrovállalkozások és kkv-k piacra jutásuk megkönnyítésével kapcsolatos szükségleteit és érdekeit, ideértve többek között a műszaki szabványok erőteljesebb összeegyeztethetőségét, valamint az egyszerűsített vámeljárásokat konkrét üzleti lehetőségek teremtése és a nemzetközivé válás ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

f)

egy külön fejezet, amely figyelembe veszi a mikrovállalkozások és kkv-k piacra jutásuk megkönnyítésével kapcsolatos szükségleteit és érdekeit, ideértve többek között a műszaki szabványok erőteljesebb összeegyeztethetőségét, valamint az egyszerűsített vámeljárásokat konkrét üzleti lehetőségek teremtése és a nemzetközivé válás ösztönzése érdekében;

| g) | az Európai Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2/15. sz. véleménye értelmében, miszerint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a fenntartható fejlődés az Unió közös kereskedelmi politikájának szerves része, a fenntartható fejlődésről szóló, a határozott és ambiciózus fejezetnek szükségszerűen bármely lehetséges megállapodás részét kell képeznie; a párbeszédre, a nyomon követésre és az együttműködésre vonatkozó hatékony eszközökre vonatkozó rendelkezések, többek között kötelező és érvényesíthető rendelkezések, amelyekre megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok érvényesek, és a különböző végrehajtási módszer között egy szankcióalapú mechanizmus fontolóra vétele, ugyanakkor lehetővé téve a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt, továbbá szoros együttműködés az érintett multilaterális szervezetek szakértőivel; rendelkezések a kereskedelem munkaügyi és környezetvédelmi szempontjaira, valamint a fenntartható fejlődés kereskedelmi és beruházási szempontjaira vonatkozó fejezetben, a nemzetközileg elfogadott vonatkozó elvek és szabályok – például az alapvető munkaügyi elvek, a négy kiemelt ILO-egyezmény és a többek között az éghajlatváltozással kapcsolatos többoldalú környezetvédelmi megállapodások – betartásának és hatékony végrehajtásának előmozdítását célzó rendelkezéseket is; |
| --- | --- |

g)

az Európai Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2/15. sz. véleménye értelmében, miszerint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a fenntartható fejlődés az Unió közös kereskedelmi politikájának szerves része, a fenntartható fejlődésről szóló, a határozott és ambiciózus fejezetnek szükségszerűen bármely lehetséges megállapodás részét kell képeznie; a párbeszédre, a nyomon követésre és az együttműködésre vonatkozó hatékony eszközökre vonatkozó rendelkezések, többek között kötelező és érvényesíthető rendelkezések, amelyekre megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok érvényesek, és a különböző végrehajtási módszer között egy szankcióalapú mechanizmus fontolóra vétele, ugyanakkor lehetővé téve a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt, továbbá szoros együttműködés az érintett multilaterális szervezetek szakértőivel; rendelkezések a kereskedelem munkaügyi és környezetvédelmi szempontjaira, valamint a fenntartható fejlődés kereskedelmi és beruházási szempontjaira vonatkozó fejezetben, a nemzetközileg elfogadott vonatkozó elvek és szabályok – például az alapvető munkaügyi elvek, a négy kiemelt ILO-egyezmény és a többek között az éghajlatváltozással kapcsolatos többoldalú környezetvédelmi megállapodások – betartásának és hatékony végrehajtásának előmozdítását célzó rendelkezéseket is;

| h) | követelmény, amelynek megfelelően a feleknek kötelezniük kell magukat a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, ideértve a nemzetközileg elismert eszközöket is, továbbá tartaniuk kell magukat az OECD ágazati iránymutatásaihoz és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekhez; |
| --- | --- |

h)

követelmény, amelynek megfelelően a feleknek kötelezniük kell magukat a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, ideértve a nemzetközileg elismert eszközöket is, továbbá tartaniuk kell magukat az OECD ágazati iránymutatásaihoz és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekhez;

| i) | átfogó rendelkezések a beruházások liberalizálására vonatkozóan az Unió hatáskörén belül, figyelembe véve a legutóbbi politikai fejleményeket, például a Bíróság 2017. május 16-i, 2/15. sz. véleményét az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról; |
| --- | --- |

i)

átfogó rendelkezések a beruházások liberalizálására vonatkozóan az Unió hatáskörén belül, figyelembe véve a legutóbbi politikai fejleményeket, például a Bíróság 2017. május 16-i, 2/15. sz. véleményét az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról;

| j) | érvényesíthető intézkedések a szellemi tulajdonjogok elismerése és védelme tekintetében, beleértve a borok és szesztermékek, illetve a mezőgazdasági és élelmiszertermékek földrajzi árujelzőit is, referenciaként figyelembe véve a borágazatra vonatkozó EU–Ausztrália megállapodás rendelkezéseit, és emellett törekedve a meglévő jogi keret javítására és minden földrajzi árujelző magas szintű oltalmának biztosítására; egyszerűsített vámeljárások, valamint egyszerű és rugalmas származási szabályok, amelyek igazodnak a globális értéklánc összetett világához, lehetőség szerint többoldalú származási szabályokat, más esetekben pedig túlzott terhet nem jelentő származási szabályokat – például „vámtarifaszám-változtatást” – alkalmazva; |
| --- | --- |

j)

érvényesíthető intézkedések a szellemi tulajdonjogok elismerése és védelme tekintetében, beleértve a borok és szesztermékek, illetve a mezőgazdasági és élelmiszertermékek földrajzi árujelzőit is, referenciaként figyelembe véve a borágazatra vonatkozó EU–Ausztrália megállapodás rendelkezéseit, és emellett törekedve a meglévő jogi keret javítására és minden földrajzi árujelző magas szintű oltalmának biztosítására; egyszerűsített vámeljárások, valamint egyszerű és rugalmas származási szabályok, amelyek igazodnak a globális értéklánc összetett világához, lehetőség szerint többoldalú származási szabályokat, más esetekben pedig túlzott terhet nem jelentő származási szabályokat – például „vámtarifaszám-változtatást” – alkalmazva;

| k) | kiegyensúlyozott eredmények a mezőgazdasági és halászati fejezetekben, amelyek csak a versenyképességet ösztönzik, és mind a fogyasztók, mind a termelők számára előnyösek, amennyiben kellő figyelmet szentelnek valamennyi európai termelő és fogyasztó érdekeinek, tiszteletben tartva, hogy számos érzékeny mezőgazdasági termék van, amelyet ennek megfelelően kell kezelni, például vámkontingensek alkalmazása révén, vagy megfelelő átmeneti időszakok biztosításával, kellő tekintettel a mezőgazdaságról szóló kereskedelmi megállapodások halmozott hatására, kizárva a tárgyalásokból a legérzékenyebb ágazatokat; használható, hatékony, megfelelő és gyors kétoldalú védzáradék beillesztése a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a kereskedelmi megállapodás hatálybalépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata; |
| --- | --- |

k)

kiegyensúlyozott eredmények a mezőgazdasági és halászati fejezetekben, amelyek csak a versenyképességet ösztönzik, és mind a fogyasztók, mind a termelők számára előnyösek, amennyiben kellő figyelmet szentelnek valamennyi európai termelő és fogyasztó érdekeinek, tiszteletben tartva, hogy számos érzékeny mezőgazdasági termék van, amelyet ennek megfelelően kell kezelni, például vámkontingensek alkalmazása révén, vagy megfelelő átmeneti időszakok biztosításával, kellő tekintettel a mezőgazdaságról szóló kereskedelmi megállapodások halmozott hatására, kizárva a tárgyalásokból a legérzékenyebb ágazatokat; használható, hatékony, megfelelő és gyors kétoldalú védzáradék beillesztése a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a kereskedelmi megállapodás hatálybalépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata;

| l) | ambiciózus rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a digitális ökoszisztéma teljes körű működését, ideértve az olyan elveket, mint a tisztességes verseny és a határokon átnyúló adatátvitelre vonatkozó ambiciózus szabályok, maradéktalanul tiszteletben tartva és nem sértve az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, jelenlegi és jövőbeli uniós adatvédelmi szabályokat, mivel az adatáramlások a szolgáltató gazdaság jelentős hajtóerői, és a hagyományos gyártóvállalatok globális értékláncának lényeges elemei, és ezért az indokolatlan lokalizációs előírásokat a lehető legjobban vissza kell szorítani; az adatvédelem és a magánélet védelme nem kereskedelmi akadály, hanem az EUSZ 39. cikkében, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében rögzített alapvető jog; |
| --- | --- |

l)

ambiciózus rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a digitális ökoszisztéma teljes körű működését, ideértve az olyan elveket, mint a tisztességes verseny és a határokon átnyúló adatátvitelre vonatkozó ambiciózus szabályok, maradéktalanul tiszteletben tartva és nem sértve az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, jelenlegi és jövőbeli uniós adatvédelmi szabályokat, mivel az adatáramlások a szolgáltató gazdaság jelentős hajtóerői, és a hagyományos gyártóvállalatok globális értékláncának lényeges elemei, és ezért az indokolatlan lokalizációs előírásokat a lehető legjobban vissza kell szorítani; az adatvédelem és a magánélet védelme nem kereskedelmi akadály, hanem az EUSZ 39. cikkében, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében rögzített alapvető jog;

| m) | a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) és a legkülső régiókkal szembeni bánásmódra vonatkozó pontos és konkrét rendelkezések annak érdekében, hogy e tárgyalások során figyelembe vegyék különleges érdekeiket; |
| --- | --- |

m)

a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) és a legkülső régiókkal szembeni bánásmódra vonatkozó pontos és konkrét rendelkezések annak érdekében, hogy e tárgyalások során figyelembe vegyék különleges érdekeiket;

A Parlament szerepe

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Bírósága az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásáról szóló, 2/15. sz. véleménye megerősítette a Parlament szerepét az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások minden szakaszában – a meghatalmazás elfogadásától a megállapodás végső megkötéséig; várakozással tekint az Ausztráliával folytatandó tárgyalások megkezdése elé, valamint az elé, hogy szorosan figyelemmel követhesse őket, és hozzájárulhasson a sikeres kimenetelükhöz; emlékezteti a Bizottságot arra a kötelezettségére, hogy a Parlamentet a tárgyalások valamennyi szakaszában (a tárgyalási fordulók előtt és után) haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatnia kell; elkötelezte magát arra, hogy megvizsgálja a tárgyalásokkal és a jövőbeni megállapodással összefüggésben esetlegesen felmerülő jogalkotási és szabályozási kérdéseket, anélkül hogy ez érintené a társjogalkotóként őt megillető előjogokat; megismétli, hogy alapvető felelőssége, hogy az EU polgárait képviselje, és várakozással tekint az elé, hogy a tárgyalási folyamat alatt előmozdíthassa az inkluzív és nyílt párbeszédet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ-ban előírtak szerint a Parlamenttől kérni kell, hogy a jövőbeli megállapodáshoz adja meg egyetértését, és ennek megfelelően álláspontjait valamennyi szakaszban megfelelően figyelembe kell venni; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kérje a Parlament egyetértését a megállapodáshoz annak alkalmazása előtt, e gyakorlatot az intézményközi megállapodásba is beépítve; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet rá, hogy a Parlament nyomon fogja követni a jövőbeni megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Ausztrália kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0064.

(2)  HL C 353. E, 2013.12.3., 210. o.

(3)  ECLI: EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Az Új-Zélanddal folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra irányuló tárgyalási meghatalmazás

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása a Parlamentnek a Tanácshoz intézett ajánlásával az Új-Zélanddal folytatandó kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozóan javasolt tárgyalási meghatalmazásról (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnökének, Donald Tusk, az Európai Tanács elnökének és John Key, Új-Zéland miniszterelnökének 2015. október 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnökének, Donald Tusk, az Európai Tanács elnökének és John Key, Új-Zéland miniszterelnökének 2015. október 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló 2007. szeptember 21-i közös nyilatkozatra, valamint az EU és Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló, 2016. október 5-én aláírt partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló 2007. szeptember 21-i közös nyilatkozatra, valamint az EU és Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló, 2016. október 5-én aláírt partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 14-én kiadott kereskedelmi csomagjára, amelyben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy nyilvánossá tesz minden jövőbeni kereskedelmi tárgyalásra vonatkozó meghatalmazást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 14-én kiadott kereskedelmi csomagjára, amelyben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy nyilvánossá tesz minden jövőbeni kereskedelmi tárgyalásra vonatkozó meghatalmazást,

| — | tekintettel az EU és Új-Zéland között létrejött, 2017. július 3-án aláírt, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Új-Zéland között létrejött, 2017. július 3-án aláírt, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és Új-Zéland közötti egyéb kétoldalú megállapodásokra, különösen az élő állatok és az állati termékek kereskedelme esetében alkalmazandó állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodásra és a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Új-Zéland közötti egyéb kétoldalú megállapodásokra, különösen az élő állatok és az állati termékek kereskedelme esetében alkalmazandó állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodásra és a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az Ausztráliával és Új-Zélanddal folytatandó, szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitásáról szóló 2016. február 25-i (1) és a kölcsönös elismerésről kötött megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland közötti megállapodás megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2012. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az Ausztráliával és Új-Zélanddal folytatandó, szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitásáról szóló 2016. február 25-i (1) és a kölcsönös elismerésről kötött megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland közötti megállapodás megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2012. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a G20 csoport állam- és kormányfőinek Brisbane-ben megrendezett, 2014. november 15–16-i találkozóját követően kiadott közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20 csoport állam- és kormányfőinek Brisbane-ben megrendezett, 2014. november 15–16-i találkozóját követően kiadott közleményre,

| — | tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke, José Manuel Barroso, a Bizottság elnöke és John Key új-zélandi miniszterelnök 2014. március 25-i közös nyilatkozatára az Új-Zéland és az Európai Unió közötti partnerség elmélyítéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke, José Manuel Barroso, a Bizottság elnöke és John Key új-zélandi miniszterelnök 2014. március 25-i közös nyilatkozatára az Új-Zéland és az Európai Unió közötti partnerség elmélyítéséről,

| — | tekintettel az Európai Bíróság 2017. május 16-i 2/15 számú véleményére (3) a Szingapúrral kötendő szabadkereskedelmi megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság 2017. május 16-i 2/15 számú véleményére (3) a Szingapúrral kötendő szabadkereskedelmi megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről,

| — | tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodások uniós mezőgazdasági ágazatra gyakorolt kumulatív hatásáról szóló, 2016. november 15-i bizottsági tanulmányra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodások uniós mezőgazdasági ágazatra gyakorolt kumulatív hatásáról szóló, 2016. november 15-i bizottsági tanulmányra;

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által kiadott, az „Út egy digitális kereskedelmi stratégia felé” című jelentéstervezetre (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által kiadott, az „Út egy digitális kereskedelmi stratégia felé” című jelentéstervezetre (2017/2065(INI)),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0312/2017),

| A. | mivel az EU és Új-Zéland széles körben együttműködnek közös kihívásaik megoldása érdekében, illetve számos nemzetközi fórumon is, beleértve a multilaterális kereskedelempolitikai kérdéseket is; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Új-Zéland széles körben együttműködnek közös kihívásaik megoldása érdekében, illetve számos nemzetközi fórumon is, beleértve a multilaterális kereskedelempolitikai kérdéseket is;

| B. | mivel 2015-ben az EU volt Ausztrália után Új-Zéland második legjelentősebb árukereskedelmi partnere, az EU és Új-Zéland közötti árukereskedelem értéke elérte a 8,1 milliárd EUR-t, a szolgáltatáskereskedelem értéke pedig 4,3 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015-ben az EU volt Ausztrália után Új-Zéland második legjelentősebb árukereskedelmi partnere, az EU és Új-Zéland közötti árukereskedelem értéke elérte a 8,1 milliárd EUR-t, a szolgáltatáskereskedelem értéke pedig 4,3 milliárd EUR-t;

| C. | mivel az Unió külföldi közvetlen beruházásai 2015-ben csaknem 10 milliárd eurót tettek ki Új-Zélandon; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió külföldi közvetlen beruházásai 2015-ben csaknem 10 milliárd eurót tettek ki Új-Zélandon;

| D. | mivel Új-Zéland részes fele a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak; |
| --- | --- |

D.

mivel Új-Zéland részes fele a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak;

| E. | mivel az EU 2014. július 30-án lezárta az EU és Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU 2014. július 30-án lezárta az EU és Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalásokat;

| F. | mivel az európai mezőgazdasági ágazat és egyes mezőgazdasági termékek, például a marha- és juhhús, a tejtermékek, a gabonafélék és a cukor, a különleges cukrokat is beleértve, rendkívül érzékenynek minősülnek e tárgyalások keretében; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai mezőgazdasági ágazat és egyes mezőgazdasági termékek, például a marha- és juhhús, a tejtermékek, a gabonafélék és a cukor, a különleges cukrokat is beleértve, rendkívül érzékenynek minősülnek e tárgyalások keretében;

| G. | mivel Új-Zéland a vaj legnagyobb és a tejpor második legnagyobb exportőre a világon, és az egyéb tejtermékek, valamint a marha- és juhhús kivitelét tekintve is előkelő helyet foglal el a globális kiviteli piacon; |
| --- | --- |

G.

mivel Új-Zéland a vaj legnagyobb és a tejpor második legnagyobb exportőre a világon, és az egyéb tejtermékek, valamint a marha- és juhhús kivitelét tekintve is előkelő helyet foglal el a globális kiviteli piacon;

| H. | mivel az EU és Új-Zéland többoldalú tárgyalásokat folytat a „zöld termékek” kereskedelmének további liberalizálása érdekében (a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodás), valamint a szolgáltatások kereskedelme tárgyában (szolgáltatáskereskedelmi megállapodás); |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és Új-Zéland többoldalú tárgyalásokat folytat a „zöld termékek” kereskedelmének további liberalizálása érdekében (a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodás), valamint a szolgáltatások kereskedelme tárgyában (szolgáltatáskereskedelmi megállapodás);

| I. | mivel az EU elismerte, hogy Új-Zélandon megfelelő a személyes adatok védelme; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU elismerte, hogy Új-Zélandon megfelelő a személyes adatok védelme;

| J. | mivel Új-Zéland részes fele a bizonytalan jövőjű Csendes-óceáni Partnerségre (TPP) irányuló, eddig lezárult tárgyalásoknak, valamint részt vesz a legjelentősebb kereskedelmi partnereit tömörítő kelet-ázsiai átfogó regionális gazdasági partnerségről (RCEP) folyó tárgyalásokban; mivel 2008 óta szabadkereskedelmi megállapodás van érvényben Új-Zéland és Kína között; |
| --- | --- |

J.

mivel Új-Zéland részes fele a bizonytalan jövőjű Csendes-óceáni Partnerségre (TPP) irányuló, eddig lezárult tárgyalásoknak, valamint részt vesz a legjelentősebb kereskedelmi partnereit tömörítő kelet-ázsiai átfogó regionális gazdasági partnerségről (RCEP) folyó tárgyalásokban; mivel 2008 óta szabadkereskedelmi megállapodás van érvényben Új-Zéland és Kína között;

| K. | mivel Új-Zéland jelentős kötelezettségvállalásokat tett a Csendes-óceáni Partnerség keretében arra vonatkozóan, hogy előmozdítja bizonyos fajok hosszú távú védelmét, és fokozott állományvédelmi intézkedések útján felveszi a harcot a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen, és mivel meghatározta továbbá a környezetvédelmi intézkedések hatékony végrehajtására és a fokozott regionális együttműködés megkezdésére irányuló követelményeket; mivel ezek a kötelezettségvállalások az EU és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodás szempontjából viszonyítási pontként szolgálnak; |
| --- | --- |

K.

mivel Új-Zéland jelentős kötelezettségvállalásokat tett a Csendes-óceáni Partnerség keretében arra vonatkozóan, hogy előmozdítja bizonyos fajok hosszú távú védelmét, és fokozott állományvédelmi intézkedések útján felveszi a harcot a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen, és mivel meghatározta továbbá a környezetvédelmi intézkedések hatékony végrehajtására és a fokozott regionális együttműködés megkezdésére irányuló követelményeket; mivel ezek a kötelezettségvállalások az EU és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodás szempontjából viszonyítási pontként szolgálnak;

| L. | mivel Új-Zéland az EU legrégebbi és legközelebbi partnerei közé tartozik, az EU értékeivel közös értékeket vall magáénak, és elkötelezett a jólét és a biztonság egy szabályokon alapuló globális rendszer keretei közötti előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

L.

mivel Új-Zéland az EU legrégebbi és legközelebbi partnerei közé tartozik, az EU értékeivel közös értékeket vall magáénak, és elkötelezett a jólét és a biztonság egy szabályokon alapuló globális rendszer keretei közötti előmozdítása mellett;

| M. | mivel Új-Zéland ratifikálta és végrehajtotta az emberi, szociális és munkavállalói jogokról szóló legfontosabb nemzetközi egyezményeket és teljes körűen tiszteletben tartja a jogállamiság elvét; |
| --- | --- |

M.

mivel Új-Zéland ratifikálta és végrehajtotta az emberi, szociális és munkavállalói jogokról szóló legfontosabb nemzetközi egyezményeket és teljes körűen tiszteletben tartja a jogállamiság elvét;

| N. | mivel Új-Zéland azon hat WTO-tag közé tartozik, amelyek nem rendelkeznek preferenciális hozzáféréssel az uniós piacokhoz, és tárgyalásokat sem folytatnak e célból; |
| --- | --- |

N.

mivel Új-Zéland azon hat WTO-tag közé tartozik, amelyek nem rendelkeznek preferenciális hozzáféréssel az uniós piacokhoz, és tárgyalásokat sem folytatnak e célból;

| O. | mivel a 2015. október 29-i közös nyilatkozatot követően tájékozódási célú megbeszéléseket indítottak az EU és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodás megvalósíthatóságának és a vonatkozó tárgyalások megkezdésére irányuló közös szándéknak a felmérésére; mivel a tájékozódási célú megbeszélések lezárultak; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2015. október 29-i közös nyilatkozatot követően tájékozódási célú megbeszéléseket indítottak az EU és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodás megvalósíthatóságának és a vonatkozó tárgyalások megkezdésére irányuló közös szándéknak a felmérésére; mivel a tájékozódási célú megbeszélések lezárultak;

| P. | mivel a Parlamentnek dönteni kell majd arról, hogy hozzájárul-e az EU és Új-Zéland között esetleg kötendő szabadkereskedelmi megállapodáshoz; |
| --- | --- |

P.

mivel a Parlamentnek dönteni kell majd arról, hogy hozzájárul-e az EU és Új-Zéland között esetleg kötendő szabadkereskedelmi megállapodáshoz;

Stratégiai, politikai és gazdasági háttér

| 1. | kiemeli az Európai Unió és az ázsiai és csendes-óceáni térség közötti kapcsolatok elmélyítésének jelentőségét többek között az európai gazdasági növekedés szempontjából, valamint hangsúlyozza, hogy ezt az Európai Unió kereskedelempolitikája is tükrözi; elismeri, hogy Új-Zéland kulcsfontosságú partnere e stratégiának, és hogy a szélesülő és mélyülő kereskedelmi kapcsolatok elősegíthetik e cél elérését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismerését fejezi ki Új-Zélandnak a multilaterális kereskedelmi menetrend iránti erőteljes és következetes elkötelezettségéért; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az Unió kétoldalú és regionális együttműködési stratégiáiban rejlő potenciális lehetőségek csak akkor aknázhatók ki teljes egészében, ha tiszteletben tartják a szabályokon és értékeken alapuló kereskedelmet, és az Új-Zélanddal a kölcsönösség és a kölcsönös előnyök szellemében kötendő színvonalas, ambiciózus, kiegyensúlyozott és méltányos szabadkereskedelmi megállapodás lényegi részét képezi e stratégiáknak, amely megállapodás azonban a többoldalú előrelépésekre irányuló egyéb erőfeszítéseket vagy a már megkötött több- és kétoldalú megállapodásokat semmiféleképpen sem aknázhatja alá; úgy véli, hogy az elmélyített együttműködésnek a további multilaterális és többoldalú liberalizáció irányában tett lépésként szolgálhat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | véleménye szerint a korszerű, elmélyített, ambiciózus, kiegyensúlyozott, méltányos és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások jelentik a megfelelő utat a kétoldalú partnerség elmélyítése és a meglevő, már érett kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolatok további erősítése felé; úgy véli, hogy a tárgyalások mintaként szolgálhatnak a kereskedelmi megállapodások új generációja számára, hangsúlyozva az ambíciók további növelésének, a korszerű szabadkereskedelmi megállapodásokban foglaltak határai kitágításának fontosságát, figyelembe véve Új-Zéland magasan fejlett gazdaságát és szabályozási környezetét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az EU és Új-Zéland nemzetközi szinten élen jár a környezeti fenntarthatósági politikák terén, és e tekintetben lehetőségük van arra, hogy egy nagymértékben ambiciózus fenntarthatósági fejezetet tárgyaljanak meg és hajtsanak végre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a figyelmet annak veszélyére, hogy a megállapodás mezőgazdasági rendelkezései erősen kiegyensúlyozatlanok lehetnek, ami hátrányosan érinti az Európai Uniót, továbbá figyelmeztet arra, hogy bármilyen csábító is, ne használják fel ismételten a mezőgazdaságot cserealapként azért, hogy az ipari termékek és a szolgáltatások számára nagyobb hozzáférést biztosítsanak az új-zélandi piacon; |
| --- | --- |

6.

Hatályfelmérés

| 7. | megállapítja, hogy az EU és Új-Zéland közötti hatályfelmérés 2017. március 7-én a Bizottság és az új-zélandi kormány kölcsönös megelégedésével lezárult; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy a Bizottság kellő időn belül lezárta és közzétette a hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy képes legyen átfogóan értékelni az EU és Új-Zéland közötti megerősített kereskedelmi és beruházási kapcsolatok mindkét fél lakosságának és vállalkozásainak, ezen belül a legkülső régióknak és a tengerentúli országoknak és területeknek a javát szolgáló fokozásának lehetséges előnyeit és hátrányait, egyúttal különös figyelmet fordítva a társadalmi és a környezeti hatásokra, köztük az EU munkaerőpiacára, valamint vegye figyelembe a brexitnek az Új-Zélandból az Unióba áramló exportra és beruházásokra gyakorolt várható esetleges hatását, különösen az ajánlatok cseréje és a kontingensek kiszámítása során; |
| --- | --- |

8.

Tárgyalási meghatalmazás

| 9. | felhívja a Tanácsot, hogy a hatályfelmérés eredménye, az ezen állásfoglalásban előírt ajánlások, a hatásvizsgálat és világosan kitűzött célok alapján hatalmazza fel a Bizottságot a tárgyalások megindítására Új-Zélanddal egy kereskedelmi és beruházási megállapodás megkötése céljából; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben az EU és tagállamai közötti hatáskörmegosztást, az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i 2/15. számú véleményével összhangban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy minél előbb nyújtsanak be javaslatot a kereskedelmi megállapodások általános jövőbeli szerkezetével kapcsolatban, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2/15. számú véleményét, valamint tegyenek világos különbséget a kereskedelem és a külföldi közvetlen beruházások liberalizálásáról szóló, csakis az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésköröket tartalmazó megállapodás és egy esetleges második, a tagállamokkal megosztott hatáskörbe tartozó kérdéskörökre vonatkozó megállapodás között; hangsúlyozza, hogy az ilyen különbségtétel következményekkel járna a parlamenti ratifikációs folyamatra nézve, és annak nem célja a nemzeti demokratikus eljárások megkerülése, hanem a feladatköröknek az európai szerződéseken alapuló, demokratikus delegálásának kérdése; a Parlament nagyobb szerepvállalására szólít fel a szabadkereskedelmi megállapodásokról folyó valamennyi folyamatban lévő és jövőbeni tárgyalás minden szakaszában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy a végleges megállapodások aláírásra és megkötésre történő előterjesztésekor, a Tanácsot pedig arra, hogy az aláírásról és a megkötésről történő határozathozatalkor maradéktalanul tartsák tiszteletben az EU és tagállamai közötti hatáskörmegosztást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy a tárgyalásokat a lehető legnagyobb átláthatóság biztosítása mellett folytassa le, ugyanakkor ne ássa alá az Unió tárgyalási pozícióját, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott állandó párbeszéd révén biztosítsa legalább az USA-val a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről folytatott tárgyalások során alkalmazott átláthatósági szintet és nyilvános konzultációt, valamint maradéktalanul tartsa tiszteletben az egyéb tárgyalások alkalmával kialakult legjobb gyakorlatokat; üdvözli, hogy a Bizottság kezdeményezi a kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalási irányelvekről szóló valamennyi ajánlásának közzétételét, és ezt pozitív precedensnek tartja; sürgeti a Tanácsot, hogy kövesse ezt a példát és az elfogadást követően haladéktalanul tegye közzé a tárgyalási irányelvet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak az uniós exportlehetőségek javítása mellett jobb piaci hozzáférést, a helyi kereskedelem megkönnyítését, tisztességes munkahelyek teremtését, mindkét fél állampolgárai számára a nemek közötti egyenlőséget, a fenntartható fejlődés ösztönzését, az uniós normák betartását, az általános érdekű szolgáltatások garantálását és a demokratikus eljárások tiszteletben tartását kell eredményeznie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy egy ambiciózus megállapodásnak érdemben kell foglalkoznia a beruházásokkal, az áruk és szolgáltatások kereskedelmével (az Európai Parlament legutóbbi ajánlásaira építve a politikai mozgástér megtartása és az érzékeny ágazatok tekintetében), a vámügyi és kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével, a digitalizációval, az elektronikus kereskedelemmel és az adatvédelemmel, a technológiai kutatással és az innováció támogatásával, a közbeszerzéssel, az energiával, az állami tulajdonú vállalatokkal, a versennyel, a fenntartható fejlesztéssel, a szabályozási kérdésekkel – például a szigorú egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokkal és a mezőgazdasági és élelmiszertermékekre vonatkozó más normákkal, a magas szintű uniós követelmények gyengítése nélkül – erőteljes és érvényesítgető kötelezettségvállalásokkal a munkaügyi és környezetvédelmi követelményeket illetően, valamint az adóelkerülés és a korrupció elleni küzdelemmel, az Unió kizárólagos hatáskörén belül maradva, és mindemellett különös figyelmet fordítva a mikrovállalkozások és a kkv-k szükségleteire; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Tanácsot, hogy kifejezetten ismerje el a másik félnek az őslakos népekre vonatkozó kötelezettségeit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Unió vezető szerepet játszik az állatjóléti politika előmozdításában, és mivel az EU és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodás mezőgazdasági haszonállatok millióra lesz hatással, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a felek szilárdan elkötelezzék magukat a mezőgazdasági haszonállatok jólétének és védelmének javítása mellett; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme jelentős környezeti, gazdasági és társadalmi hatásokkal jár, és egy ambiciózus megállapodásra van szükség, amely előmozdítja valamennyi vadon élő faj és élőhelyeik védelmét és határozottan fellép a vadon élő állatok és növények jogellenes begyűjtése, kereskedelme és elszállítása ellen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a nem megfelelő halászati gazdálkodás és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat számottevő kedvezőtlen hatással járhat a kereskedelemre, a fejlesztésre és a környezetre nézve, és a feleknek érdemi kötelezettségvállalásokat kell tenniük a cápák, a ráják, a teknősök és a tengeri emlősök védelmére, valamint a túlhalászat, a kapacitásfelesleg és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás igazán előnyös legyen az EU gazdasága számára, a tárgyalási irányelvekbe be kell illeszteni a következő kérdéseket:






  a) | az áruk és szolgáltatások kereskedelmének liberalizálása és mindkét fél számára valós piaci hozzáférési lehetőségek a fölösleges szabályozási akadályok felszámolása révén, egyszersmind biztosítva, hogy a megállapodásban egyik felet se akadályozza semmi abban, hogy a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében arányos szabályozást alkalmazzon; e megállapodás i) nem akadályozhatja a feleket az általános érdekű szolgáltatások meghatározásában, szabályozásában, nyújtásában és támogatásában, és erre vonatkozóan kifejezett rendelkezéseket kell tartalmaznia; ii) nem kötelezheti a kormányzatokat semmilyen szolgáltatás privatizálására, és azt sem zárhatja ki, hogy a kormányzatok bővítsék az általuk nyújtott közszolgáltatások körét; iii) nem gátolhatja a kormányzatokat abban, hogy újra állami ellenőrzés alá vonjanak olyan szolgáltatásokat – például a vízellátást, az oktatást, az egészségügyet, a szociális szolgáltatásokat –, amelyeket korábban privatizálni rendeltek el, vagy hogy csökkentsék a magas szintű uniós egészségügyi, élelmiszerügyi, fogyasztói, környezetvédelmi, munkaügyi és biztonsági normákat, vagy korlátozzák a művészetek és a kultúra, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások állami finanszírozását, ahogy az a korábbi kereskedelmi megállapodások esetében történt; kötelezettségvállalásokra van szükség a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) alapján; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az európai termelők által követelt normákat meg kell őrizni; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

az áruk és szolgáltatások kereskedelmének liberalizálása és mindkét fél számára valós piaci hozzáférési lehetőségek a fölösleges szabályozási akadályok felszámolása révén, egyszersmind biztosítva, hogy a megállapodásban egyik felet se akadályozza semmi abban, hogy a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében arányos szabályozást alkalmazzon; e megállapodás i) nem akadályozhatja a feleket az általános érdekű szolgáltatások meghatározásában, szabályozásában, nyújtásában és támogatásában, és erre vonatkozóan kifejezett rendelkezéseket kell tartalmaznia; ii) nem kötelezheti a kormányzatokat semmilyen szolgáltatás privatizálására, és azt sem zárhatja ki, hogy a kormányzatok bővítsék az általuk nyújtott közszolgáltatások körét; iii) nem gátolhatja a kormányzatokat abban, hogy újra állami ellenőrzés alá vonjanak olyan szolgáltatásokat – például a vízellátást, az oktatást, az egészségügyet, a szociális szolgáltatásokat –, amelyeket korábban privatizálni rendeltek el, vagy hogy csökkentsék a magas szintű uniós egészségügyi, élelmiszerügyi, fogyasztói, környezetvédelmi, munkaügyi és biztonsági normákat, vagy korlátozzák a művészetek és a kultúra, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások állami finanszírozását, ahogy az a korábbi kereskedelmi megállapodások esetében történt; kötelezettségvállalásokra van szükség a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) alapján; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az európai termelők által követelt normákat meg kell őrizni;

| b) | amennyiben a megállapodás tartalmazhat egy belföldi szabályozással kapcsolatos fejezetet, a tárgyaló felek abba nem foglalhatnak bele semmilyen szükségességi vizsgálatot; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a megállapodás tartalmazhat egy belföldi szabályozással kapcsolatos fejezetet, a tárgyaló felek abba nem foglalhatnak bele semmilyen szükségességi vizsgálatot;

| c) | a területre vonatkozó WTO-szabályokon túlmutató dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalások, lehetőség szerint kizárva alkalmazásukat abban az esetben, ha elegendő közös versenyelőírás és együttműködés van érvényben; |
| --- | --- |

c)

a területre vonatkozó WTO-szabályokon túlmutató dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalások, lehetőség szerint kizárva alkalmazásukat abban az esetben, ha elegendő közös versenyelőírás és együttműködés van érvényben;

| d) | a fölösleges nem vámjellegű akadályok mérséklése és a szabályozási együttműködésre vonatkozó párbeszéd önkéntes kiterjesztése – amennyiben az kivitelezhető és kölcsönösen előnyös –, nem korlátozva ugyanakkor a felek azon lehetőségét, hogy folytassák szabályozási, jogalkotási és politikai tevékenységeiket, mivel a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a nemzetközi normákkal kapcsolatos konvergencia és együttműködés, illetve a szabályozási harmonizáció fokozásával, például az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által előírt normák elfogadása és végrehajtása révén, egyszersmind garantálva a legmagasabb szintű fogyasztóvédelmet (pl. élelmiszer-biztonságot), környezetvédelmet (pl. állategészségügyet és állatjólétet, növényegészségügyet), valamint szociális és munkaügyi védelmet; |
| --- | --- |

d)

a fölösleges nem vámjellegű akadályok mérséklése és a szabályozási együttműködésre vonatkozó párbeszéd önkéntes kiterjesztése – amennyiben az kivitelezhető és kölcsönösen előnyös –, nem korlátozva ugyanakkor a felek azon lehetőségét, hogy folytassák szabályozási, jogalkotási és politikai tevékenységeiket, mivel a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a nemzetközi normákkal kapcsolatos konvergencia és együttműködés, illetve a szabályozási harmonizáció fokozásával, például az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által előírt normák elfogadása és végrehajtása révén, egyszersmind garantálva a legmagasabb szintű fogyasztóvédelmet (pl. élelmiszer-biztonságot), környezetvédelmet (pl. állategészségügyet és állatjólétet, növényegészségügyet), valamint szociális és munkaügyi védelmet;

| e) | jelentős engedmények a közbeszerzések terén minden kormányzati szinten, illetve minden állami vállalat és különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozás tekintetében, garantálva az európai vállalatok számára a stratégiai ágazatokban a piaci hozzáférést, valamint az uniós közbeszerzési piacokéval megegyező nyitottságot, mivel az egyszerűsített eljárások és a pályázók számára biztosított átláthatóság (beleértve a más országból pályázókat) szintén hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemben és az közigazgatás integritásának fokozásában, egyúttal megfelelő ár-érték arányt teremtve az adófizetők pénzéért cserébe a teljesítés minősége, a hatékonyság, az eredményesség és az elszámoltathatóság terén; arra vonatkozó biztosítékok, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésénél környezeti és társadalmi kritériumokat is alkalmaznak; |
| --- | --- |

e)

jelentős engedmények a közbeszerzések terén minden kormányzati szinten, illetve minden állami vállalat és különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozás tekintetében, garantálva az európai vállalatok számára a stratégiai ágazatokban a piaci hozzáférést, valamint az uniós közbeszerzési piacokéval megegyező nyitottságot, mivel az egyszerűsített eljárások és a pályázók számára biztosított átláthatóság (beleértve a más országból pályázókat) szintén hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemben és az közigazgatás integritásának fokozásában, egyúttal megfelelő ár-érték arányt teremtve az adófizetők pénzéért cserébe a teljesítés minősége, a hatékonyság, az eredményesség és az elszámoltathatóság terén; arra vonatkozó biztosítékok, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésénél környezeti és társadalmi kritériumokat is alkalmaznak;

| f) | egy külön fejezet, amely figyelembe veszi a mikrovállalkozások és kkv-k piacra jutásuk megkönnyítésével kapcsolatos szükségleteit és érdekeit, ideértve többek között a műszaki szabványok erőteljesebb összeegyeztethetőségét, valamint az egyszerűsített vámeljárásokat konkrét üzleti lehetőségek teremtése és a nemzetközivé válás ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

f)

egy külön fejezet, amely figyelembe veszi a mikrovállalkozások és kkv-k piacra jutásuk megkönnyítésével kapcsolatos szükségleteit és érdekeit, ideértve többek között a műszaki szabványok erőteljesebb összeegyeztethetőségét, valamint az egyszerűsített vámeljárásokat konkrét üzleti lehetőségek teremtése és a nemzetközivé válás ösztönzése érdekében;

| g) | az Európai Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2/15. sz. véleménye értelmében, miszerint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a fenntartható fejlődés az Unió közös kereskedelmi politikájának szerves része, a fenntartható fejlődésről szóló, a határozott és ambiciózus fejezetnek szükségszerűen bármely lehetséges megállapodás részét kell képeznie; a párbeszédre, a nyomon követésre és az együttműködésre vonatkozó hatékony eszközökre vonatkozó rendelkezések, többek között kötelező és érvényesíthető rendelkezések, amelyekre megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok érvényesek, és a különböző végrehajtási módszer között egy szankcióalapú mechanizmus fontolóra vétele, ugyanakkor lehetővé téve a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt, továbbá szoros együttműködés az érintett multilaterális szervezetek szakértőivel; rendelkezések a kereskedelem munkaügyi és környezetvédelmi szempontjaira, valamint a fenntartható fejlődés kereskedelmi és beruházási szempontjaira vonatkozó fejezetben, a nemzetközileg elfogadott vonatkozó elvek és szabályok – például az alapvető munkaügyi elvek, a kormányzásra vonatkozó négy alapvető ILO-egyezmény és a többek között az éghajlatváltozással kapcsolatos többoldalú környezetvédelmi megállapodások – betartásának és hatékony végrehajtásának előmozdítását célzó rendelkezéseket is; |
| --- | --- |

g)

az Európai Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2/15. sz. véleménye értelmében, miszerint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a fenntartható fejlődés az Unió közös kereskedelmi politikájának szerves része, a fenntartható fejlődésről szóló, a határozott és ambiciózus fejezetnek szükségszerűen bármely lehetséges megállapodás részét kell képeznie; a párbeszédre, a nyomon követésre és az együttműködésre vonatkozó hatékony eszközökre vonatkozó rendelkezések, többek között kötelező és érvényesíthető rendelkezések, amelyekre megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok érvényesek, és a különböző végrehajtási módszer között egy szankcióalapú mechanizmus fontolóra vétele, ugyanakkor lehetővé téve a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt, továbbá szoros együttműködés az érintett multilaterális szervezetek szakértőivel; rendelkezések a kereskedelem munkaügyi és környezetvédelmi szempontjaira, valamint a fenntartható fejlődés kereskedelmi és beruházási szempontjaira vonatkozó fejezetben, a nemzetközileg elfogadott vonatkozó elvek és szabályok – például az alapvető munkaügyi elvek, a kormányzásra vonatkozó négy alapvető ILO-egyezmény és a többek között az éghajlatváltozással kapcsolatos többoldalú környezetvédelmi megállapodások – betartásának és hatékony végrehajtásának előmozdítását célzó rendelkezéseket is;

| h) | annak előírása, hogy a felek mozdítsák elő a vállalati társadalmi felelősségvállalást, többek között a nemzetközileg elismert eszközök tekintetében, továbbá tartsák magukat az OECD ágazati iránymutatásaihoz és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekhez; |
| --- | --- |

h)

annak előírása, hogy a felek mozdítsák elő a vállalati társadalmi felelősségvállalást, többek között a nemzetközileg elismert eszközök tekintetében, továbbá tartsák magukat az OECD ágazati iránymutatásaihoz és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekhez;

| i) | átfogó rendelkezések a beruházások liberalizálására vonatkozóan az Unió hatáskörén belül, figyelembe véve a legutóbbi politikai fejleményeket, például a Bíróság 2017. május 16-i, 2/15. sz. véleményét az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról; |
| --- | --- |

i)

átfogó rendelkezések a beruházások liberalizálására vonatkozóan az Unió hatáskörén belül, figyelembe véve a legutóbbi politikai fejleményeket, például a Bíróság 2017. május 16-i, 2/15. sz. véleményét az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról;

| j) | határozott és érvényesíthető intézkedések a szellemi tulajdonjogok elismerése és védelme tekintetében, beleértve a mezőgazdasági és élelmiszertermékek, illetve a borok és szesztermékek földrajzi árujelzőit is; egyszerűsített vámeljárások, valamint egyszerű és rugalmas származási szabályok, amelyek igazodnak a globális értéklánc összetett világához, lehetőség szerint többoldalú származási szabályokat, más esetekben pedig túlzott terhet nem jelentő származási szabályokat – például „vámtarifaszám-változtatást” – alkalmazva; |
| --- | --- |

j)

határozott és érvényesíthető intézkedések a szellemi tulajdonjogok elismerése és védelme tekintetében, beleértve a mezőgazdasági és élelmiszertermékek, illetve a borok és szesztermékek földrajzi árujelzőit is; egyszerűsített vámeljárások, valamint egyszerű és rugalmas származási szabályok, amelyek igazodnak a globális értéklánc összetett világához, lehetőség szerint többoldalú származási szabályokat, más esetekben pedig túlzott terhet nem jelentő származási szabályokat – például „vámtarifaszám-változtatást” – alkalmazva;

| k) | kiegyensúlyozott eredmények a mezőgazdasági és halászati fejezetekben, amelyek csak a versenyképességet ösztönzik és mind a fogyasztók, mind a termelők számára előnyösek, amennyiben kellő figyelmet szentelnek valamennyi európai termelő és fogyasztó érdekeinek, tiszteletben tartva, hogy számos érzékeny mezőgazdasági termék van, amely megfelelő elbánásra szorul, például vámkontingensek alkalmazása révén, vagy megfelelő átmeneti időszakok biztosításával, kellő tekintettel a mezőgazdaságról szóló kereskedelmi megállapodások halmozott hatására, kizárva a tárgyalásokból a legérzékenyebb ágazatokat; használható, hatékony, megfelelő és gyors kétoldalú védzáradék beillesztése a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a kereskedelmi megállapodás hatálybalépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata; |
| --- | --- |

k)

kiegyensúlyozott eredmények a mezőgazdasági és halászati fejezetekben, amelyek csak a versenyképességet ösztönzik és mind a fogyasztók, mind a termelők számára előnyösek, amennyiben kellő figyelmet szentelnek valamennyi európai termelő és fogyasztó érdekeinek, tiszteletben tartva, hogy számos érzékeny mezőgazdasági termék van, amely megfelelő elbánásra szorul, például vámkontingensek alkalmazása révén, vagy megfelelő átmeneti időszakok biztosításával, kellő tekintettel a mezőgazdaságról szóló kereskedelmi megállapodások halmozott hatására, kizárva a tárgyalásokból a legérzékenyebb ágazatokat; használható, hatékony, megfelelő és gyors kétoldalú védzáradék beillesztése a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a kereskedelmi megállapodás hatálybalépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata;

| l) | ambiciózus rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a digitális ökoszisztéma teljes körű működését, ideértve az olyan elveket, mint a tisztességes verseny és a határokon átnyúló adatátvitelre vonatkozó ambiciózus szabályokat, maradéktalanul tiszteletben tartva és nem sértve az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, jelenlegi és jövőbeli uniós adatvédelmi szabályokat, mivel az adatáramlások a szolgáltató gazdaság jelentős hajtóerői, és a hagyományos gyártóvállalatok globális értékláncának lényeges elemei, és ezért az indokolatlan lokalizációs előírásokat a lehető legjobban vissza kell szorítani; az adatvédelem és a magánélet védelme nem kereskedelmi akadály, hanem az EUSZ 39. cikkében, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében rögzített alapvető jog; |
| --- | --- |

l)

ambiciózus rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a digitális ökoszisztéma teljes körű működését, ideértve az olyan elveket, mint a tisztességes verseny és a határokon átnyúló adatátvitelre vonatkozó ambiciózus szabályokat, maradéktalanul tiszteletben tartva és nem sértve az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, jelenlegi és jövőbeli uniós adatvédelmi szabályokat, mivel az adatáramlások a szolgáltató gazdaság jelentős hajtóerői, és a hagyományos gyártóvállalatok globális értékláncának lényeges elemei, és ezért az indokolatlan lokalizációs előírásokat a lehető legjobban vissza kell szorítani; az adatvédelem és a magánélet védelme nem kereskedelmi akadály, hanem az EUSZ 39. cikkében, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében rögzített alapvető jog;

| m) | a tengerentúli országokkal és területekkel és a legkülső régiókkal szembeni bánásmódra vonatkozó pontos és egyértelmű rendelkezések annak érdekében, hogy e tárgyalások során figyelembe vegyék különleges érdekeiket; |
| --- | --- |

m)

a tengerentúli országokkal és területekkel és a legkülső régiókkal szembeni bánásmódra vonatkozó pontos és egyértelmű rendelkezések annak érdekében, hogy e tárgyalások során figyelembe vegyék különleges érdekeiket;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegyensúlyozott megállapodás központi elemeként biztosítsa a címkézés, a nyomonkövethetőség, valamint a mezőgazdasági termékek valódi származásának védelmét, hogy ne lehessen hamis vagy félrevezető benyomást kelteni a fogyasztókban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza az európai egységes piac és az új-zélandi piac mérete közti különbséget, amelyet a két fél között esetlegesen létrejövő szabadkereskedelmi megállapodásnak figyelembe kell vennie; |
| --- | --- |

22.

A Parlament szerepe

| 23. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Bírósága az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásáról szóló, 2/15. sz. véleményéből következően a megállapodás végső megkötésére vonatkozó meghatalmazás elfogadásával az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások minden szakaszában megerősítették a Parlament szerepét; várakozással tekint az Új-Zélanddal való tárgyalások megkezdése, valamint az elé, hogy szorosan figyelemmel követhesse őket és hozzájárulhasson a sikeres kimenetelükhöz; emlékezteti a Bizottságot arra a kötelezettségére, hogy a Parlamentet a tárgyalások valamennyi szakaszában (a tárgyalási fordulók előtt és után) haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatnia kell; kötelezettséget vállal arra, hogy a társjogalkotóként őt megillető kiváltságának sérelme nélkül megvizsgálja a tárgyalásokkal és a jövőbeni megállapodással összefüggésben esetlegesen felmerülő jogalkotási és szabályozási kérdéseket; ismételten hangsúlyozza azon alapvető felelősségét, hogy az Unió polgárait képviselje, és várakozással tekint az elé, hogy a tárgyalási folyamat alatt előmozdíthassa az inkluzív és nyílt párbeszédet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ-ben előírtak szerint a Parlamenttől kérni kell, hogy a jövőbeli megállapodáshoz adja meg egyetértését, és ennek megfelelően álláspontjait valamennyi szakaszban megfelelően figyelembe kell venni; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kérje a Parlament hozzájárulását a megállapodáshoz annak alkalmazása előtt, e gyakorlatot az intézményközi megállapodásba is beépítve; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy a Parlament nyomon követi majd a jövőbeni megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, tájékoztatásképpen a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Új-Zéland kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0064.

(2)  HL C 353. E, 2013.12.3., 210. o.

(3)  ECLI: EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzése (2015)

Az Európai Parlament 2017. október 26-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2015) (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 32. éves jelentésre (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 32. éves jelentésre (2014) (COM(2015)0329),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 33. éves jelentésre (2015) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 33. éves jelentésre (2015) (COM(2016)0463),

| — | tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2010)0070),

| — | tekintettel „Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2014. évi jelentés” című, 2016. október 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2014. évi jelentés” című, 2016. október 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2011)0930),

| — | tekintettel a közösségi jogsértések tárgyában a panaszossal való kapcsolattartásról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jogsértések tárgyában a panaszossal való kapcsolattartásról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154),

| — | tekintettel „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel a Bizottság „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményére (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményére (COM(2015)0215),

| — | tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. december 13-i bizottsági közleményre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. december 13-i bizottsági közleményre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (3),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának (2012-2013) ellenőrzéséről szóló 30. és 31. évi éves jelentésről szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának (2012-2013) ellenőrzéséről szóló 30. és 31. évi éves jelentésről szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról szóló, 2016. június 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról szóló, 2016. június 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 267. és 288. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 267. és 288. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0265/2017),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikke a Bizottság alapvető szerepét abban határozza meg, hogy a Szerződések őreként járjon el; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikke a Bizottság alapvető szerepét abban határozza meg, hogy a Szerződések őreként járjon el;

| B. | mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése, illetve az EUMSZ 288. cikkének (3) bekezdése és 291. cikkének (1) bekezdése értelmében elsődlegesen a tagállamok felelnek az uniós jog helyes és időben történő átültetéséért, alkalmazásáért és végrehajtásáért, valamint annak biztosításáért, hogy a hatékony jogi védelem biztosításához elegendő jogorvoslat álljon rendelkezésre az uniós jog hatálya alá tartozó területeken; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése, illetve az EUMSZ 288. cikkének (3) bekezdése és 291. cikkének (1) bekezdése értelmében elsődlegesen a tagállamok felelnek az uniós jog helyes és időben történő átültetéséért, alkalmazásáért és végrehajtásáért, valamint annak biztosításáért, hogy a hatékony jogi védelem biztosításához elegendő jogorvoslat álljon rendelkezésre az uniós jog hatálya alá tartozó területeken;

| C. | mivel az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállamoknak egyértelmű és pontos információkat kell nyújtaniuk a Bizottság számára arról, hogy hogyan ültetik át az uniós irányelveket a nemzeti jogba (9); |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállamoknak egyértelmű és pontos információkat kell nyújtaniuk a Bizottság számára arról, hogy hogyan ültetik át az uniós irányelveket a nemzeti jogba (9);

| D. | mivel a tagállamok és a Bizottság 2011. szeptember 28-i, a magyarázó dokumentumokra vonatkozó együttes politikai nyilatkozata (10), és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2011. október 27-i, a magyarázó dokumentumokra vonatkozó együttes politikai nyilatkozata (11) értelmében a tagállamok, amikor a Bizottságot értesítik a nemzeti átültető intézkedésekről, indokolt esetben kötelezhetők arra, hogy alátámasztó információkat nyújtsanak be magyarázó dokumentumok formájában, amelyekben ismertetik, hogy milyen módon ültették át az irányelveket nemzeti jogszabályaikba (12); |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamok és a Bizottság 2011. szeptember 28-i, a magyarázó dokumentumokra vonatkozó együttes politikai nyilatkozata (10), és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2011. október 27-i, a magyarázó dokumentumokra vonatkozó együttes politikai nyilatkozata (11) értelmében a tagállamok, amikor a Bizottságot értesítik a nemzeti átültető intézkedésekről, indokolt esetben kötelezhetők arra, hogy alátámasztó információkat nyújtsanak be magyarázó dokumentumok formájában, amelyekben ismertetik, hogy milyen módon ültették át az irányelveket nemzeti jogszabályaikba (12);

| E. | mivel az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és annak az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint tagállamai a címzettjei annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése); |
| --- | --- |

E.

mivel az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és annak az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint tagállamai a címzettjei annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése);

| F. | mivel az Unió számos olyan eszközzel és eljárással rendelkezik, amelyek rendeltetése a Szerződésben rögzített alapelvek és értékek maradéktalan és korrekt alkalmazásának biztosítása, úgy látszik azonban, hogy a gyakorlatban ezek az eszközök korlátozott hatóerejűek, nem megfelelők vagy hatástalanok; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió számos olyan eszközzel és eljárással rendelkezik, amelyek rendeltetése a Szerződésben rögzített alapelvek és értékek maradéktalan és korrekt alkalmazásának biztosítása, úgy látszik azonban, hogy a gyakorlatban ezek az eszközök korlátozott hatóerejűek, nem megfelelők vagy hatástalanok;

| G. | mivel emiatt létre kell hozni egy új mechanizmust, amely egységes és koherens keretet biztosít, a már meglévő eszközökre és mechanizmusokra épül, és amelyet egységesen kell alkalmazni valamennyi uniós intézményre és valamennyi tagállamra; |
| --- | --- |

G.

mivel emiatt létre kell hozni egy új mechanizmust, amely egységes és koherens keretet biztosít, a már meglévő eszközökre és mechanizmusokra épül, és amelyet egységesen kell alkalmazni valamennyi uniós intézményre és valamennyi tagállamra;

| H. | mivel az EUMSZ 258. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében Bizottság indokolással ellátott véleményt küld annak a tagállamnak, amely a Bizottság megítélése szerint nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét, és ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, akkor a Bizottság a Bírósághoz fordulhat; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUMSZ 258. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében Bizottság indokolással ellátott véleményt küld annak a tagállamnak, amely a Bizottság megítélése szerint nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét, és ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, akkor a Bizottság a Bírósághoz fordulhat;

| I. | mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás előírja az információk megosztását a felszólító levél alapján indított valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, de ez nem terjed ki az informális EU Pilot eljárásra, amelynek lefolytatására a hivatalos kötelezettségszegési eljárásokat megelőzően kerül sor; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás előírja az információk megosztását a felszólító levél alapján indított valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, de ez nem terjed ki az informális EU Pilot eljárásra, amelynek lefolytatására a hivatalos kötelezettségszegési eljárásokat megelőzően kerül sor;

| J. | mivel az EU Pilot eljárások célja a Bizottság és a tagállamok közötti szorosabb és koherensebb együttműködés lehetővé tétele, hogy az uniós jog megsértéseit kétoldalú párbeszéd révén lehetőleg korai stádiumban orvosolni lehessen, és elkerülhetővé váljon a formális kötelezettségszegési eljárás; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU Pilot eljárások célja a Bizottság és a tagállamok közötti szorosabb és koherensebb együttműködés lehetővé tétele, hogy az uniós jog megsértéseit kétoldalú párbeszéd révén lehetőleg korai stádiumban orvosolni lehessen, és elkerülhetővé váljon a formális kötelezettségszegési eljárás;

| K. | mivel 2015-ben 3 450 panasz érkezett a Bizottsághoz az uniós jog feltételezett megsértéséről, és Olaszország (637), Spanyolország (342), és Németország (274) voltak azok a tagállamok, amelyek ellen a legtöbb panaszt nyújtották be; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015-ben 3 450 panasz érkezett a Bizottsághoz az uniós jog feltételezett megsértéséről, és Olaszország (637), Spanyolország (342), és Németország (274) voltak azok a tagállamok, amelyek ellen a legtöbb panaszt nyújtották be;

| L. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt meghatározás szerint a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék, és mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt meghatározás szerint a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék, és mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak;

| 1. | üdvözli a Bizottság 2015. évi jelentését az uniós jog alkalmazásáról, amely az „uniós vívmányok” (az uniós jog egésze) végrehajtására összpontosítja figyelmét, és megjegyzi, hogy e jelentés szerint 2015-ben a mobilitás és a közlekedés, az energiaügy és a környezetvédelem volt az a három terület, amelyen a legtöbb kötelezettségszegési eljárás indult uniós tagállamok ellen késedelmes átültetés miatt; rámutat, hogy 2015-ben az „EU Pilot” rendszer keretében indított legtöbb vizsgálat tárgyát is e területek képezték, és a főbb érintett tagállamok Olaszország, Portugália és Németország voltak; felhívja a Bizottságot, hogy ismertesse részletesebben ennek konkrét okait; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a Bizottság Európában a rossz levegőminőség problémáját úgy kezelte, hogy számos kötelezettségszegési eljárást indított a 2008/50/EK irányelv megsértése –a nitrogén-dioxidra vonatkozó határértékek folyamatos túllépése – miatt; sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a Bizottság 2015-ben nem gyakorolta ugyanezen ellenőrzési hatáskörét annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljenek az egységes piacra olyan levegőszennyező, dízelmotoros személygépjárművek, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az említett NO2-határértékeket meghaladó légköri kibocsátásokhoz, és nem felelnek meg a személygépjárművek és könnyű haszongépjárművek típusjóváhagyására és kibocsátására vonatkozó uniós szabályoknak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | véleménye szerint a kötelezettségszegési eljárások magas száma 2015-ben azt mutatta, hogy az Unióban továbbra is komoly kihívást jelent és kiemelt kezelést érdemel az uniós jogszabályok időszerű és helyes tagállami alkalmazásának biztosítása; fenntartja, hogy az EU polgárai jobban megbíznak az uniós jogban, ha azt a tagállamok hatékonyan hajtják végre; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az uniós jog hatékony és időben történő végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy 2015 végén 1 368 kötelezettségszegési eljárás maradt lezáratlan, ami enyhe növekedést jelent a megelőző évhez képest, de még így is a 2011-es szint alatt van; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy az uniós jog helyes végrehajtásáért és alkalmazásáért az elsődleges felelősség a tagállamokat terheli, rámutat azonban, hogy ez nem menti fel az uniós intézményeket az elsődleges uniós jog tiszteletben tartásának kötelessége alól a másodlagos uniós jog megalkotása során; hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottság számos eszközt bocsát a tagállamok rendelkezésére, amelyek célja, hogy segítséget nyújtsanak számukra közös megoldásokat kialakításában; ilyen eszközök közé tartoznak például kézikönyvek, szakértői csoportok és speciális internetes oldalak, átültetési tervekről szóló párbeszédek, valamint olyan dokumentumok, amelyek kifejtik, hogy miként lehet időben felismerni és orvosolni az átültetéssel kapcsolatos problémákat; kéri a tagállamokat, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg a tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatában vállalt kötelezettségeik teljesítése érdekében, többek között az irányelveknek a nemzeti jogrendjükbe való átültetésével kapcsolatos nemzeti intézkedésekre vonatkozó világos és pontos információkat tartalmazó megfelelési táblázatok biztosítása révén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismét felszólítja a Bizottságot, hogy kapcsolja össze az összes különböző portált, hozzáférési pontot és tájékoztató weboldalt olyan egységes portálon, amely egyszerű hozzáférést biztosít a polgároknak az online panaszbenyújtáshoz szükséges űrlapokhoz, és felhasználóbarát tájékoztatást nyújt a kötelezettségszegési eljárásokról; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi a Bizottság ragaszkodását ahhoz, hogy ha a tagállamok az irányelvek nemzeti jogba történő átültetésekor azokhoz új elemeket adnak hozzá, akkor egyértelműen jelezzék a nyilvánosság számára, hogy mely rendelkezések tartoznak az Unió felelősségi körébe és melyek a tagállamok felelősségi körébe; rámutat ugyanakkor, hogy ez nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy nemzeti szinten például szigorúbb szociális és környezetvédelmi normákat határozhassanak meg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek ugyanolyan módon képesnek kell lennie arra, hogy figyelemmel kísérje a rendeletek Bizottság általi végrehajtását, mint ahogy azt az irányelvek esetében teszi kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a rendeletek végrehatásával kapcsolatos adatok rendelkezésre álljanak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló jövőbeli éves jelentéseiben; felhívja a tagállamokat, hogy a helyes megfelelés biztosítása érdekében terjesszék az uniós jogszabályokat átültető vagy végrehajtó nemzeti rendeleteiket a Bizottság elé, és pontosan jelöljék meg, hogy azok mely részei származnak uniós jogszabályból és melyek nemzeti betoldások; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az átültetésre vonatkozó határidők betartásának érvényt kell szerezni; nyomatékosan kéri az uniós intézményeket, hogy észszerű és teljesíthető végrehajtási határidőket állapítsanak meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Uniót a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló unióként hozták létre (az EUSZ 2. cikke); hangsúlyozza, hogy az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek jelentik az Unió alapjának sarokkövét, és hogy ezen értékek tagállamok általi tiszteletben tartását folyamatos értékelésnek kell alávetni; ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamok és uniós intézmények cselekedeteinek és mulasztásainak alapos nyomon követése rendkívüli jelentőséggel bír, és aggodalmának ad hangot a Parlamenthez intézett petíciók és a Bizottsághoz intézett panaszok magas száma miatt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek az európai és a tagállami intézményeknek is hasznos tájékoztatást adhatnak az uniós jog nem megfelelő alkalmazásáról; megismétli, hogy tevékenységüket ezért ösztönözni, nem pedig akadályozni kell; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy a petíciók első kézből származó fontos információforrásnak bizonyulnak nemcsak az uniós jog tagállamok általi alkalmazása során elkövetett jogsértések és hiányosságok feltárása, hanem az uniós jogszabályok esetleges joghézagainak felismerése és a polgárok új, elfogadható jogszabályokkal vagy a hatályos jogalkotási szövegek javításával kapcsolatos javaslatainak megismerése szempontjából is; megerősíti, hogy a petíciók hatékony kezelése próbára teszi és végső soron fokozza a Bizottság és a Parlament képességét az uniós jogszabályok nem megfelelő átültetésével vagy alkalmazásával kapcsolatos problémákra való reagálásra, valamint azok megoldására; tudomásul veszi, hogy a Bizottság prioritásnak tekinti az uniós jog végrehajtását, hogy annak előnyeit a polgárok a mindennapjaik során élvezhessék; hangsúlyozza az átlátható, pártatlan és független döntéshozatali eljárások és közigazgatás biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálja, hogy nem áll rendelkezésre pontos statisztika azon petíciók pontos számára vonatkozóan, amelyek EU Pilot vagy kötelezettségszegési eljárás kezdeményezéséhez vezettek; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a strukturált párbeszéd előmozdítása és a jogviták rendezésére fordított idő csökkentése érdekében rendszeresen tegyen jelentést a folyamatban lévő eljárásokkal kapcsolatos ügyekről; felkéri a Bizottságot, hogy a fenti jelentéseket vitassa meg a Petíciós Bizottsággal, proaktívan bevonva a jogalkalmazásért és a jogszabályok egyszerűsítéséért felelős alelnököt; felkéri a Bizottságot, hogy a petíciók benyújtói és az érintett nemzeti hatóságok közötti párbeszéd előmozdítása érdekében vonja be a petíciók benyújtóit a petícióik nyomán indított EU Pilot eljárásokba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyre nagyobb késedelmet szenved az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégia (2012–2015) végrehajtása, ami ez ténylegesen megakadályozza az állatjólét teljes körű és eredményes biztosításához szükséges olyan új uniós stratégia – naprakész, kimerítő és egyértelmű jogalkotási keret útján történő – létrehozását, amely maradéktalanul eleget tesz az EUMSZ 13. cikkében foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottsághoz jelentős számú petíció érkezett a gyermekek jólétével kapcsolatos ügyekről, és reméli, hogy a Brüsszel IIa. rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata hozzájárul majd a rendelettel kapcsolatos hiányosságok felszámolásához és a végrehajtás során tapasztalható kudarcok megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt évek során hiányosságokat figyeltek meg az adócsalás és pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos jogszabályok alkalmazása terén is; felkéri a Bizottságot, hogy a vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazásának biztosítása érdekében tegyen lényegesen nagyobb erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | véleménye szerint a tagállamoknak elsődleges fontosságot kel tulajdonítaniuk annak, hogy az uniós jogot helyesen és időben átültetessék a nemzeti jogba és alkalmazzák, és hogy a Szerződésekben és az EU Alapjogi Chartájában rögzített alapvető értékek, elvek és jogok maradéktalan tiszteletben tartását egyértelmű nemzeti jogi keretben biztosítsák az uniós jog megsértésének elkerülése érdekében, és ugyanakkor kiaknázzák az uniós jog hatékony és hathatós alkalmazása által lehetővé tett valamennyi előnyt; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy minden európai intézmény tetteire vagy mulasztásaira a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt, kötelező jogi erejű rendelkezések vonatkoznak (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy sürgesse a tagállamokat a személyek szabad mozgására vonatkozó uniós szabályok szigorú végrehajtásának biztosítására, biztosítva különösen a kapcsolódó gazdasági, társadalmi és kulturális jogok teljes körű védelmét; emlékeztet arra, hogy a személyek szabad mozgása amellett, hogy az Unió alapvető szabadságainak egyike és szerves részét képezi az uniós polgárságnak, az alapvető jogok teljes körű védelme mellett rendkívüli jelentőséggel bír az uniós polgárok és családjaik számára, különösen a társadalombiztosítási ellátáshoz való hozzáférés terén, illetve az Unióról alkotott képük tekintetében is, és a petíciók gyakori témájaként merül fel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet 2016. október 25-i állásfoglalására, és felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg az abban szereplő ajánlásoknak megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy a Parlamentnek fontos szerepet kell játszania azáltal is, hogy politikai ellenőrzést gyakorol a Bizottság végrehajtási intézkedései felett, ellenőrzi az uniós jog végrehajtásának ellenőrzéséről szóló éves jelentéseket, és megfelelő parlamenti állásfoglalásokat fogad el; javasolja, hogy a Parlament még inkább járuljon hozzá az uniós jogszabályok időben történő, pontos átültetéséhez azáltal, hogy a nemzeti parlamentekkel fenntartott, előre kialakított kapcsolatokon keresztül megosztja velük a jogalkotási döntéshozatali folyamatban szerzett tapasztalatait; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az egyéb érdekelt felek fontos szerepét a jogszabályok megalkotásában, valamint az uniós jog tagállamok általi átültetése és alkalmazása terén mutatkozó hiányosságok nyomon követésében és jelentésében; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az átláthatóság elvét, amelyet a Szerződések rögzítenek, valamint az uniós polgárok jogát az igazságszolgáltatáshoz és a megfelelő ügyintézéshez, az EU Alapjogi Chartája 41. és 47. cikkében foglaltaknak megfelelően; emlékeztet arra, hogy – egyebek mellett – e jogokat és elveket a tagállamoknak is elsődleges fontosságúként kell figyelembe venniük az uniós jogot végrehajtó jogi aktusok tervezeteire irányuló javaslataik kapcsán; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli, hogy a 2014-es adatokhoz képest mintegy 30 %-kal csökkent a 2015-ben indított új EU Pilot-ügyek száma (a 2014-es 1 208-hoz képest 881-re csökkent a számuk); megjegyzi ugyanakkor, hogy 2015-ben az átlagos megoldási arány pontosan ugyanazon a szinten maradt, mint 2014-ben volt (75 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli, hogy az új panaszok száma 2011 óta először, mintegy 9 %-kal csökkent 2014-hez képest, minthogy az új panaszok száma 3 450 volt; mély aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás területén érkezett a legnagyobb számú újonnan regisztrált panasz; megjegyzi, hogy a foglalkoztatás, a szociális ügyek és a társadalmi befogadás, a belső piac, az ipar, a vállalkozói készség és a kkv-k, a jog és a fogyasztók, az adóügy és a vámunió, valamint a környezetvédelem terén a tagállamokkal szemben 2015-ben benyújtott panaszok az összes panasz 72 %-át tették ki; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sajnálja, hogy 2015-ben a tagállamok nem teljesítették minden esetben arra vonatkozó kötelezettségüket, hogy az irányelveket jogrendjükbe átültető nemzeti intézkedéseket magyarázó dokumentumokat mellékeljenek; úgy véli, hogy a Bizottságnak több támogatást kellene felajánlania a tagállamok számára a magyarázó dokumentumok és a megfelelési táblázatok elkészítésének folyamata során; arra ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy az uniós jog alkalmazásáról szóló éves jelentéseiben számoljon be a magyarázó dokumentumokról a Parlamentnek és a Tanácsnak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy az uniós jognak való megfelelés elmulasztását hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetésekkel kell sújtani, figyelembe véve az azonos területen megállapítottt ismételt mulasztást, és tiszteletben tartva az adott tagállam törvényes jogait; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli, hogy az uniós szerződések és a Charta valamennyi uniós intézmény számára kötelező jogi erővel bírnak (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | ismételten hangsúlyozza, hogy az ESM-Szerződésben a Bizottságra vagy más uniós intézményekre ruházott feladatok a szerződés 13. cikke (3) és (4) bekezdésében előírtak szerint annak biztosítására kötelezi őket, hogy a fentebb említett szerződések értelmében kötött egyetértési megállapodások összhangban álljanak az uniós joggal; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek következésképpen tartózkodniuk kell olyan egyetértési megállapodás aláírásától, amelynek az uniós joggal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban kétségeik vannak (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza az uniós szintű menekültügyi normák hazai átültetésének és gyakorlati végrehajtásának fontosságát (például a befogadási feltételekről szóló 2013/33/EU irányelv (16) végrehajtása tekintetében) (17); sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok nem hajtják végre kellőképpen és nem használják ki a Bizottság által a menekültválság kezelésére javasolt áthelyezési mechanizmust; felhívja ezért a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a menekültügy és a migráció területén elfogadott intézkedések végrehajtására annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elveknek, illetve hogy adott esetben indítsa el a szükséges kötelezettségszegési eljárásokat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy egyes tagállamok nem tesznek eleget menedékjogi és migrációs kötelezettségeiknek; helyesnek tartja, hogy a Bizottság határozott álláspontot képvisel a tagállamokkal szemben az uniós menekültügyi és migrációs jogszabályok alkalmazása tekintetében; emlékeztet arra, hogy az Európába irányuló migrációs áramlások miatt az Unió mindeddig példátlan jogi, politikai és humanitárius kihívással néz szembe; kéri a tagállamokat, hogy a menekültek fogadása és elhelyezése során vegyék figyelembe az emberi jogi nemzetközi egyezményeket is; reméli, hogy a Bizottság rendszeresen ellenőrizni fogja az európai migrációs stratégia tagállamok általi alkalmazását; emlékeztet arra, hogy a hatékony uniós migrációs politikának a felelősségvállalás és szolidaritás tagállamok közötti egyensúlyán kell alapulnia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálja, hogy egyes tagállamok jelentősen lemaradtak az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása és érvényesítése terén; megjegyzi, hogy ez különösen a hulladékkezelés és a szennyvízkezelési infrastruktúra területére, illetve a levegőminőségi határértékeknek való megfelelésre érvényes; úgy véli ezzel kapcsolatban, hogy a Bizottságnak meg kell próbálnia feltárni e helyzet okait a tagállamokban; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy amikor az uniós másodlagos jogba tartozó szabályokat hoznak létre, szakpolitikákat határoznak meg, illetve megállapodásokat vagy szerződéseket írnak alá az Unión kívüli intézményekkel, akkor kötelességüknek eleget téve mindig tartsák tiszteletben az uniós elsődleges jogot, továbbá teljesítsék azon kötelezettségüket is, hogy minden rendelkezésükre álló eszközzel segítik az uniós tagállamokat az uniós jog átültetésében minden területen, és támogatják őket az Unió értékeinek és elveinek tiszteletben tartásában, különös tekintettel a tagállamokban a közelmúltban kialakult fejleményekre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sajnálja, hogy még nem kapott átlátható és időszerű tájékoztatást az uniós jogszabályok végrehajtásáról; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodásban a Bizottság vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően (...) összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a kötelezettségszegési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”, és elvárja, hogy e rendelkezést a gyakorlatban is jóhiszeműen alkalmazzák; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye az uniós jog betartatását valódi politikai prioritássá, amelynek érdekében működjön szorosan együtt a Parlamenttel, amely köteles biztosítani a Bizottság elszámoltathatóságát, valamint társjogalkotóként joga van ahhoz, hogy a jogalkotási munka folyamatos javítása érdekében teljes körű tájékoztatásban részesüljön; felhívja a Bizottságot ezért, hogy az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó minden európai parlamenti állásfoglalás esetében alkalmazzon nyomon követést; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy 2013. január 15-i (18) és 2016. június 9-i állásfoglalásában a Parlament szorgalmazta az EUMSZ 298. cikke szerinti nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról szóló rendelet elfogadását, és kéri a Bizottságot ez utóbbi állásfoglaláshoz mellékelt rendeletre irányuló javaslat további vizsgálatára; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megjegyzi, hogy a megfelelő igazgatásra vonatkozó következetes és átfogó kodifikált szabályok hiánya megnehezíti a polgárok számára az uniós jog értelmében őket megillető közigazgatási jogok könnyű és maradéktalan megértését, és rontja jogvédelmüket; hangsúlyozza ezért, hogy a megfelelő igazgatásra v vonatkozó szabályok olyan rendelet formájában történő kodifikálása, amely meghatározza a közigazgatási eljárás különböző szempontjait – köztük az értesítéseket, a kötelező határidők kijelölését, a meghallgatáshoz való jogot, továbbá valamennyi személy azon jogát, hogy hozzáférjen a rá vonatkozó dokumentumokhoz – egyenértékű a polgári jogok és az átláthatóság megerősítésével; tisztázza, hogy e rendelkezéseket a meglévő uniós jogszabályokat kiegészítő jelleggel hoznák meg joghézagok keletkezése vagy értelmezési problémák felvetődése esetén, és hozzáférhetőbbé tennék a szabályokat; megismétli ezért a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy terjesszen elő átfogó jogalkotási javaslatot az európai közigazgatási eljárásjogról, figyelembe véve a Parlament e téren már foganatosított valamennyi intézkedését, valamint az Unióban és tagállamaiban jelenleg végbemenő fejleményeket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek segítséget nyújtanak annak tisztázásában, hogy miként kell az uniós jogot végrehajtani; úgy véli, hogy ez az eljárás lehetővé teszi az uniós jogszabályok értelmezését és egységes végrehajtását; ezért arra ösztönözni a nemzeti bíróságokat, hogy kétség esetén terjesszék kérdéseket a Bíróság elé, megelőzve kötelezettségszegési eljárások indítását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az uniós vívmányok megfelelő alkalmazásában rejlik a kulcsa annak, hogy az egyének és a vállalkozások is érezhessék az uniós politikákból származó előnyöket; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az átültetés és a megfelelés strukturált és szisztematikus ellenőrzése alapján, az uniós alapszerződésekkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájával maradéktalan összhangban erősítse meg az uniós jog érvényesítését; rámutat, hogy az uniós jog szabad és demokratikus folyamat eredményeképpen jött létre; üdvözli a Bizottság részéről azt a gyakorlatot, hogy az uniós jog tagállami végrehajtásának ellenőrzése során megfelelően figyelembe veszi a minőségi jogalkotás elveit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza az átláthatóság fontosságát a jogszabályok uniós intézmények és tagállamok általi szövegezése és alkalmazása során; rámutat, hogy az uniós jog tagállamok általi végrehajtásának elősegítése és az uniós polgárok számára hozzáférhetőbbé tétele érdekében az uniós jognak világosnak, érthetőnek, következetesnek és pontosnak kell lennie, és egyúttal figyelembe kell vennie az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát, amely következetesen leszögezi, hogy az uniós szabályoknak előreláthatóknak és kiszámíthatóknak kell lenniük (19); |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a nemzeti parlamentek bevonása a jogalkotási javaslatok tartalmáról folytatott párbeszédbe adott eseten elő fogja mozdítani az uniós jog hatékony alkalmazását; rámutat, hogy a nemzeti kormányok saját nemzeti parlamentjük általi ellenőrzése – amikor a kormány részt vesz a jogalkotási folyamatban – elő fogja segíteni az uniós jog hatékonyabb alkalmazását, amint azt az uniós alapszerződések előírják; hangsúlyozza ezért annak szükségességét, hogy a nemzeti parlamentek az európai jogalkotási eljárások korai szakaszaiban szót kapjanak, és sürgeti az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy indítsanak meg egy eszmecserét a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvről és a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2. jegyzőkönyvről, esetleg megvizsgálva az úgynevezett korai előrejelző mechanizmus felülvizsgálatának lehetőségét, ezzel biztosítva a „sárga lapos eljárás” jobb alkalmazását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bátorítja az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködést és kapcsolataik megerősítését; emlékeztet a nemzeti parlamentek ellenőrző szerepére saját kormányuknak az Európai Unió Tanácsának döntéshozatali folyamatában való részvétele tekintetében, és hangsúlyozza, hogy konzultációkra és rendszeres eszmecserékre van szükség az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek között, különösen a jogalkotási folyamat kezdeti szakaszaiban; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti parlamentekre alapvető szerep hárul az uniós jog tagállamok általi helyes végrehajtásának ellenőrzésében; felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy e szerepüknek proaktív módon tegyenek eleget; rámutat a nemzeti parlamentek szerepére az uniós jogszabályokra hivatkozással történő nemzeti szintű túlszabályozás megakadályozásában, és ezzel a túlszabályozás és a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülésében; elvárja a tagállamoktól, hogy egyértelműen jelezzék és dokumentálják, ha az uniós jogszabályokhoz a végrehajtási folyamat során nemzeti szintű kötelezettségeket tesznek hozzá; aggodalommal tölti el, hogy az uniós jogszabályokhoz hozzáadott nemzeti többletrendelkezések szükségtelenül fokozzák az euroszkepticizmust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy az EU-val együttműködő nemzeti parlamenti bizottságok közötti információcsere és együttműködési rendszer segíthet a hatékony jogi szabályozás elérésében, és az uniós jog tagállamok általi hatékonyabb alkalmazásának támogatására is használható; támogatja az IPEX platform mint a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament közötti kölcsönös információcserére szolgáló eszköz használatát; bátorítja a nemzeti parlamenteket, hogy vállaljanak aktív szerepet az Európai Parlament által szervezett rendszeres parlamentközi bizottsági üléseken; |
| --- | --- |

42.

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0385.

(2)  HL C 18., 2017.1.19., 10. o.

(3)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(4)  HL L 174., 2001.6.27., 25. o.

(5)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(6)  HL C 316., 2017.9.22., 246. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0409.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0279.

(9)  A C-427/07. sz., Bizottság kontra Írország ügyben hozott ítélet 107. pontja.

(10)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

(11)  HL C 369., 2011.12.17., 15. o.

(12)  A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot.

(13)  Ld. többek között: Az EUB-nek a Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P.), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P.), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P.), Lilia Papachristofi (C-9/15 P.), Christos Theophilou (C-10/15 P.), Eleni Theophilou (C-10/15 P.) kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank (C-8/15 P – C-10/15 P. egyesített ügyek) ügyekben hozott, 2016. szeptember 20-i ítélete, ECLI:EU:C:2016:701, 67. és azt követő pontok.

(14)  Az EUB-nek az egyesített C-8/15 P – C-10/15 P. sz. ügyekben hozott, 2016. szeptember 20-i ítélete, 67. és azt követő pontok.

(15)  Ugyanott, 58. és azt követő pontok; erre vonatkozóan lásd a C-370/12. sz., Pringler-ügyben hozott, 2012. november 27-i ítéletet, , 164. pont.

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

(17)  Ld. többek között: S. Carrera/S. Blockmans/D. Gross/E. Guild: The EU’s Response to the Refugee Crisis – Taking Stock and Setting Policy Priorities (Az Unió válasza a menekültválságra – Helyzetfelmérés és politikai prioritások meghatározása), Európai Politikai Tanulmányok Központja (CEPS), 20. sz. tanulmány, 2015. december 16. – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az Európai Unió közigazgatási eljárási jogáról (HL C 440., 2015.12.30., 17. o.).

(19)  A Bíróság 2009. szeptember 10-i Plantanol GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Darmstadt ítélete, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, 46. pont.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. október 3., kedd

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozása ***I

Az Európai Parlament 2017. október 3-i jogalkotási állásfoglalása az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0038),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0021/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. július 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. július 5-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0205/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 3-án került elfogadásra az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2102 irányelvvel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Az ICCAT hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2017. október 3-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0401),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0224/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0173/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 142. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 3-án került elfogadásra az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2107 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság a 2008-as ICCAT-ajánlások 2017-ben történő végrehajtását javasolja. Ez azt jelenti, hogy az Unió közel 10 éve nem teljesíti nemzetközi kötelezettségeit.

Eltekintve attól, hogy ez a Bíróság előtt megtámadható, és rossz hatással van az Unió jó hírére, amely vezető szerepet tölt be a nemzetközi fórumokon a fenntarthatóság tekintetében, van egy további probléma, amely jogbizonytalanságot okoz a gazdasági szereplők körében és az érdekelt felek jogos bírálatához vezet: az a tény, hogy az intézmények hamarosan elfogadják az elavult, régi ICCAT-ajánlásokat – és különösen a földközi-tengeri kardhal, egy olyan ikonikus faj vonatkozásában, amelyre az ICCAT tavaly többéves helyreállítási tervet fogadott el.

Ez ahhoz a paradoxonhoz vezetne, hogy az Unió – e rendelet révén – olyan intézkedéseket fog elfogadni a kardhalról, amelyeket időközben egy új, a gazdasági szereplőkre már 2017 áprilisa óta alkalmazandó helyreállítási tervvel váltottak fel. Ez a helyzet jogilag – és ami mindennél fontosabb – politikailag elfogadhatatlan.

A helyzet annál is inkább elfogadhatatlan, mivel a Bizottság mintegy hat hónappal a földközi-tengeri kardhalról szóló 16-05. számú ajánlás ICCAT általi elfogadása után sem fogadott el semmilyen javaslatot ezen ajánlás átültetésére, noha általánosan elismert tény, hogy az állományok állapota kritikus, és hogy a helyreállítási terv már egyébként is alkalmazandó a gazdasági szereplők számára. Megjegyzendő, hogy ez az átültetés nem annyira bonyolult, mivel a rendelkezéseket már elfogadták és csak kisebb kiigazításokat kell a szövegen elvégezni.

Az Európai Parlament sürgeti a Bizottságot, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől érkező ajánlások átültetésére vonatkozó jövőbeni javaslatokat az elfogadásukat követő legfeljebb hat hónapon belül nyújtsa be.

A helyreállítási terv tartalmáról:

Az Európai Parlament üdvözli a 16-05. számú ICCAT-ajánlást, amely többéves helyreállítási tervet hoz létre a földközi-tengeri kardhal vonatkozásában.

Az Európai Parlament elismeri a kisüzemi földközi-tengeri halászat társadalmi-gazdasági dimenzióját és azt, hogy fokozatos megközelítésre és rugalmasságra van szükség az e halászatokkal való gazdálkodás során.

Kiemeli, hogy a helyreállítási terv sikere érdekében a szomszédos harmadik országoknak is komoly erőfeszítéseket kell tenniük e fajok hatékony kezelése céljából.

Végül hangsúlyozza, hogy a kvótákat tisztességesen kell a gazdasági szereplők között elosztani, figyelembe véve a termelési értékeket és az árbevételt. Az eresztőhálókkal illegálisan kifogott kvóták nem vehetők figyelembe a fogási adatok és a jogok kiszámítása során.”

---

2017. október 4., szerda

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 346/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11342/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11342/2016),

| — | tekintettel az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodás tervezetére (11356/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodás tervezetére (11356/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikkének (2) bekezdésével, 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikkének (2) bekezdésével, 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0458/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0279/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségéhez (CELAC) tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

A schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó rendelkezései Bulgáriában és Romániában *

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatálybaléptetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 346/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10161/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10161/2017),

| — | tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozási okmánya 4. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozási okmánya 4. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0224/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0286/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, a Cseh Köztársasággal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, a Cseh Köztársasággal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 346/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (09893/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (09893/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0197/2017),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0288/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Portugáliával való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Portugáliával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 346/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (09898/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (09898/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0213/2017),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0289/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere*

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 346/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10476/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10476/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0230/2017),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0287/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0287/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

A személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályok és követelmények ***I

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0369),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0208/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0167/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 167. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2108 irányelvvel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

A tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartása ***I

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0370),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0209/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0168/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 172. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2109 irányelvvel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

A ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszere ***I

Az Európai Parlament 2017. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0371),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0210/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0165/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 176. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 4-én került elfogadásra a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2110 irányelvvel.)

---

2017. október 5., csütörtök

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Megerősített együttműködés: Európai Ügyészség ***

Az Európai Parlament 2017. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás– egyetértés)

(2018/C 346/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (09941/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (09941/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0229/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0290/2017),

| 1. | egyetért a tanácsi rendelet tervezetével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---

2017. október 24., kedd

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

EU–Marokkó euro-mediterrán légiközlekedési megállapodás ***

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 346/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15653/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15653/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0094/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0303/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Marokkói Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 386., 2006.12.29., 57. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

A Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított „hagyományos” rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának engedélyezése Franciaország számára *

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított „hagyományos” rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről és a 2007/659/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 189/2014/EU tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2018/C 346/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0297),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0212/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0304/2017),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás: pénzügyi hozzájárulások *

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 560/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 346/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0068),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkére és 188. cikke első bekezdésére, amelyeknek megfelelően konzultált a Parlamenttel (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkére és 188. cikke első bekezdésére, amelyeknek megfelelően konzultált a Parlamenttel (C8-0118/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0293/2017),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az 560/2014/EU tanácsi rendelet (37) létrehozta az Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozást (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az 560/2014/EU tanácsi rendelet (37) létrehozta az Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozást (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás).

| (1) | Az 560/2014/EU tanácsi rendelet (37) létrehozta az Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozást (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás)
  abból a célból, hogy a fenntartható bioalapú uniós ipari ágazat fejlesztésébe való beruházás növelése révén hozzájáruljon a 2014–2020 közti időszakra vonatkozó Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram végrehajtásához
  . |
| --- | --- |

(1)

Az 560/2014/EU tanácsi rendelet (37) létrehozta az Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozást (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás)
  abból a célból, hogy a fenntartható bioalapú uniós ipari ágazat fejlesztésébe való beruházás növelése révén hozzájáruljon a 2014–2020 közti időszakra vonatkozó Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram végrehajtásához
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A BBI Közös Vállalkozásnak az 560/2014/EU rendelet mellékletében meghatározott alapokmánya (a továbbiakban: alapokmány) 12. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai által a működési költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás összege az 560/2014/EU tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott időszak során, azaz a BBI Közös Vállalkozás létrehozásától 2024. december 31-ig legalább 182,5  millió EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A BBI Közös Vállalkozásnak az 560/2014/EU rendelet mellékletében meghatározott alapokmánya (a továbbiakban: alapokmány) 12. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai által a működési költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás összege az 560/2014/EU tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott időszak során, azaz a BBI Közös Vállalkozás létrehozásától 2024. december 31-ig legalább 182,5  millió EUR.

| (2) | A BBI Közös Vállalkozásnak az 560/2014/EU rendelet mellékletében meghatározott alapokmánya (a továbbiakban: alapokmány) 12. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai által a működési költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás összege az 560/2014/EU tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott
  tízéves
  időszak során, azaz a BBI Közös Vállalkozás létrehozásától 2024. december 31-ig legalább 182,5  millió EUR. |
| --- | --- |

(2)

A BBI Közös Vállalkozásnak az 560/2014/EU rendelet mellékletében meghatározott alapokmánya (a továbbiakban: alapokmány) 12. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai által a működési költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás összege az 560/2014/EU tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott
  tízéves
  időszak során, azaz a BBI Közös Vállalkozás létrehozásától 2024. december 31-ig legalább 182,5  millió EUR.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Ez a rendelet a Bio-based Industries Consortium Aisbl (BIC) javaslatára válaszol és az egyéb közös vállalkozásokban alkalmazott legjobb gyakorlatot tükrözi. A program BBI Közös Vállalkozás általi hatékony végrehajtását és az általános jobb szabályozást továbbra is jobb együttműködés és a bioalapú láncban szerepet vállaló valamennyi érdekelt fél, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonása révén kell megvalósítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Ez a rendelet a Bio-based Industries Consortium Aisbl (BIC) javaslatára válaszol és az egyéb közös vállalkozásokban alkalmazott legjobb gyakorlatot tükrözi. A program BBI Közös Vállalkozás általi hatékony végrehajtását és az általános jobb szabályozást továbbra is jobb együttműködés és a bioalapú láncban szerepet vállaló valamennyi érdekelt fél, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonása révén kell megvalósítani.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A Bio-based Industries Consortium Aisbl (a továbbiakban: BIC), amely a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagja, továbbra is kész támogatást nyújtani a BBI Közös Vállalkozás működési költségeihez az alapokmány 12. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összeg erejéig. Ugyanakkor alternatív finanszírozási módra tett javaslatot, amelynek értelmében a konzorciumot alkotó jogalanyok közvetve az intézkedések szintjén nyújtanának pénzügyi hozzájárulást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A Bio-based Industries Consortium Aisbl (a továbbiakban: BIC), amely a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagja, továbbra is kész támogatást nyújtani a BBI Közös Vállalkozás működési költségeihez az alapokmány 12. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összeg erejéig. Ugyanakkor alternatív finanszírozási módra tett javaslatot, amelynek értelmében a konzorciumot alkotó jogalanyok közvetve az intézkedések szintjén nyújtanának pénzügyi hozzájárulást.

| (3) | A Bio-based Industries Consortium Aisbl (a továbbiakban: BIC), amely a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagja, továbbra is
  köteles és
  kész támogatást nyújtani a BBI Közös Vállalkozás működési költségeihez az alapokmány 12. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összeg erejéig. Ugyanakkor alternatív finanszírozási módra tett javaslatot, amelynek értelmében a konzorciumot alkotó jogalanyok közvetve az intézkedések szintjén nyújtanának pénzügyi hozzájárulást. |
| --- | --- |

(3)

A Bio-based Industries Consortium Aisbl (a továbbiakban: BIC), amely a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagja, továbbra is
  köteles és
  kész támogatást nyújtani a BBI Közös Vállalkozás működési költségeihez az alapokmány 12. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összeg erejéig. Ugyanakkor alternatív finanszírozási módra tett javaslatot, amelynek értelmében a konzorciumot alkotó jogalanyok közvetve az intézkedések szintjén nyújtanának pénzügyi hozzájárulást.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | E rendelet figyelembe vette a BIC által javasolt alternatív finanszírozási módot, ugyanakkor elismerte a BBI Közös Vállalkozás egyedi jellemzőit. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy az említett alternatív finanszírozási módot hogyan lehetne alkalmazni más közös vállalkozásokra, különösen az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

E rendelet figyelembe vette a BIC által javasolt alternatív finanszírozási módot, ugyanakkor elismerte a BBI Közös Vállalkozás egyedi jellemzőit. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy az említett alternatív finanszírozási módot hogyan lehetne alkalmazni más közös vállalkozásokra, különösen az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A BBI kezdeményezés azon célkitűzése, hogy a teljes bioalapú értékláncban érdekelt felek, többek között a kkv-k, a kutatási és technológiai központok, valamint az egyetemek együttműködése révén hajtson végre tevékenységeket, csak úgy érhető el, ha lehetővé válik a BIC és az azt alkotó jogalanyok számára, hogy a pénzügyi hozzájárulást ne csak a BBI Közös Vállalkozásnak történő kifizetésként,
  hanem
  a 
  BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott közvetett intézkedésekhez nyújtott
  pénzügyi
  hozzájárulásként is teljesíthessék
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A BBI kezdeményezés azon célkitűzése, hogy a teljes bioalapú értékláncban érdekelt felek, többek között a kkv-k, a kutatási és technológiai központok, valamint az egyetemek együttműködése révén hajtson végre tevékenységeket, csak úgy érhető el, ha lehetővé válik a BIC és az azt alkotó jogalanyok számára, hogy a pénzügyi hozzájárulást ne csak a BBI Közös Vállalkozásnak történő kifizetésként,
  hanem
  a 
  BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott közvetett intézkedésekhez nyújtott
  pénzügyi
  hozzájárulásként is teljesíthessék
  .

| (4) | A BBI kezdeményezés
  a Horizont 2020 keretprogram prioritásaival összhangban lévő
  azon célkitűzése, hogy a teljes bioalapú értékláncban érdekelt felek, többek között a kkv-k, a kutatási és technológiai központok, valamint az egyetemek együttműködése révén hajtson végre tevékenységeket
  és az Uniót a kutatás, a demonstráció és a piaci alkalmazás bajnokává tegye a bioalapú termékek és bioüzemanyagok piacán
  , csak úgy érhető el, ha lehetővé válik a BIC és az azt alkotó jogalanyok számára, hogy a pénzügyi hozzájárulást ne csak a BBI Közös Vállalkozásnak történő kifizetésként
  teljesíthessék. A teljesítés új módja biztosítja majd
  ,
  hogy
  a 
  pénzügyi hozzájárulások kereskedelmileg kivitelezhetőbbé váljanak a BIC és az azt alkotó jogalanyok számára, ami várhatóan megkönnyíti
  pénzügyi
  kötelezettségeik adott határidőre való teljesítését
  . |
| --- | --- |

(4)

A BBI kezdeményezés
  a Horizont 2020 keretprogram prioritásaival összhangban lévő
  azon célkitűzése, hogy a teljes bioalapú értékláncban érdekelt felek, többek között a kkv-k, a kutatási és technológiai központok, valamint az egyetemek együttműködése révén hajtson végre tevékenységeket
  és az Uniót a kutatás, a demonstráció és a piaci alkalmazás bajnokává tegye a bioalapú termékek és bioüzemanyagok piacán
  , csak úgy érhető el, ha lehetővé válik a BIC és az azt alkotó jogalanyok számára, hogy a pénzügyi hozzájárulást ne csak a BBI Közös Vállalkozásnak történő kifizetésként
  teljesíthessék. A teljesítés új módja biztosítja majd
  ,
  hogy
  a 
  pénzügyi hozzájárulások kereskedelmileg kivitelezhetőbbé váljanak a BIC és az azt alkotó jogalanyok számára, ami várhatóan megkönnyíti
  pénzügyi
  kötelezettségeik adott határidőre való teljesítését
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A közös vállalkozásra irányuló folyamat során a Bizottság vázolta a javasolt módosítások hatását és eredményességét, valamint az azokból levont tanulságokat. A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet eredményességéről, tekintettel a BIC azon kötelezettségére, hogy 2024. december 31-ig teljesíti pénzügyi hozzájárulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A közös vállalkozásra irányuló folyamat során a Bizottság vázolta a javasolt módosítások hatását és eredményességét, valamint az azokból levont tanulságokat. A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet eredményességéről, tekintettel a BIC azon kötelezettségére, hogy 2024. december 31-ig teljesíti pénzügyi hozzájárulását.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A Bizottságnak a jövőben minden esetben nyilvános konzultációt kell tartania annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél elfogadja a javasolt változásokat, valamint hogy e változtatásokat a lehető legátláthatóbb és legnyíltabb módon alakítsák ki. Hasonlóképpen, a Bizottságnak el kell végeznie a javasolt intézkedések hatásvizsgálatát, hacsak a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások egyértelműen másként nem rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A Bizottságnak a jövőben minden esetben nyilvános konzultációt kell tartania annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél elfogadja a javasolt változásokat, valamint hogy e változtatásokat a lehető legátláthatóbb és legnyíltabb módon alakítsák ki. Hasonlóképpen, a Bizottságnak el kell végeznie a javasolt intézkedések hatásvizsgálatát, hacsak a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások egyértelműen másként nem rendelkeznek.

---

(37)  A Tanács 560/2014/EU rendelete (2014. május 6.) a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 130. o.).

(37)  A Tanács 560/2014/EU rendelete (2014. május 6.) a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 130. o.).

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

A furanilfentanil ellenőrzési intézkedéseknek való alávetése *

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]-furán-2-karboxamid (furanilfentanil) ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 346/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11212/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11212/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0242/2017),

| — | tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0309/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 127., 2005.5.20., 32. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Bűncselekmények és büntetések a tiltott kábítószer-kereskedelem területén ***II

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatnak a kábítószer fogalommeghatározása új pszichoaktív anyagokkal való kiegészítése céljából történő módosításáról és a 2005/387/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 346/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | tekintettel a brit alsóház és a brit lordok háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a brit alsóház és a brit lordok háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0618) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0618) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0317/2017),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 177., 2014.6.11., 52. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014. április 17., P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek ***I

Az Európai Parlament 2017. október 24-én elfogadott módosításai a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/46)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról | Javaslat – AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a CE-jelöléssel ellátott
  növénytápláló
  termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról

  (E módosítás, melynek révén a „termésnövelő termék” kifejezést a „növények tápanyagellátását szolgáló termékek” kifejezés váltja fel, a teljes szövegre vonatkozik. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról

Javaslat – AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a CE-jelöléssel ellátott
  növénytápláló
  termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról

(E módosítás, melynek révén a „termésnövelő termék” kifejezést a „növények tápanyagellátását szolgáló termékek” kifejezés váltja fel, a teljes szövegre vonatkozik. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A trágyák belső piacon történő forgalmazását a 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) – amely szinte kizárólag bányászott vagy vegyileg előállított,
  szervetlen
  anyagokból származó műtrágyákra vonatkozik – részben harmonizálta. Emellett szükség van az újrafeldolgozott vagy szerves anyagok trágyázási célú felhasználására is. Meg kell állapítani az ilyen újrafeldolgozott vagy szerves anyagokból előállított trágyáknak a belső piac egészében történő forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételeket a további használatukra irányuló fontos ösztönző biztosítása érdekében. A harmonizáció hatályát ezért ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott és a szerves anyagokra is vonatkozzon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A trágyák belső piacon történő forgalmazását a 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) – amely szinte kizárólag bányászott vagy vegyileg előállított,
  szervetlen
  anyagokból származó műtrágyákra vonatkozik – részben harmonizálta. Emellett szükség van az újrafeldolgozott vagy szerves anyagok trágyázási célú felhasználására is. Meg kell állapítani az ilyen újrafeldolgozott vagy szerves anyagokból előállított trágyáknak a belső piac egészében történő forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételeket a további használatukra irányuló fontos ösztönző biztosítása érdekében. A harmonizáció hatályát ezért ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott és a szerves anyagokra is vonatkozzon.

| (1) | A trágyák belső piacon történő forgalmazását a 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) – amely szinte kizárólag bányászott vagy vegyileg előállított,
  ásványi
  anyagokból származó műtrágyákra vonatkozik – részben harmonizálta. Emellett szükség van az újrafeldolgozott vagy szerves anyagok trágyázási célú felhasználására is. Meg kell állapítani az ilyen újrafeldolgozott vagy szerves anyagokból előállított trágyáknak a belső piac egészében történő forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételeket a további használatukra irányuló fontos ösztönző biztosítása érdekében
  . Az újrahasznosított tápanyagok fokozott használatának előmozdítása is elősegítené a körforgásos gazdaságot és lehetővé tenné a tápanyagok erőforrás-hatékonyabb általános felhasználását, miközben csökkentené az Unió harmadik országokból származó tápanyagoktól való függőségét
  . A harmonizáció hatályát ezért ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott és a szerves anyagokra is vonatkozzon. |
| --- | --- |

(1)

A trágyák belső piacon történő forgalmazását a 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) – amely szinte kizárólag bányászott vagy vegyileg előállított,
  ásványi
  anyagokból származó műtrágyákra vonatkozik – részben harmonizálta. Emellett szükség van az újrafeldolgozott vagy szerves anyagok trágyázási célú felhasználására is. Meg kell állapítani az ilyen újrafeldolgozott vagy szerves anyagokból előállított trágyáknak a belső piac egészében történő forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételeket a további használatukra irányuló fontos ösztönző biztosítása érdekében
  . Az újrahasznosított tápanyagok fokozott használatának előmozdítása is elősegítené a körforgásos gazdaságot és lehetővé tenné a tápanyagok erőforrás-hatékonyabb általános felhasználását, miközben csökkentené az Unió harmadik országokból származó tápanyagoktól való függőségét
  . A harmonizáció hatályát ezért ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott és a szerves anyagokra is vonatkozzon.

(A módosítás a „szervetlen” kifejezés „ásványi anyagok” kifejezéssel való helyettesítésére vonatkozó horizontális technikai módosítást is magában foglalja. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az élelmiszerekben található tápanyagok a talajból származnak; az egészséges és tápanyagokban gazdag talaj egészséges és tápanyagokban gazdag növényeket és élelmiszereket eredményez. A gazdálkodók számára a szerves és a szintetikus trágyák széles skálájának kell rendelkezésre állnia ahhoz, hogy javíthassák talajukat. Amennyiben a talajban nincsenek meg vagy kimerülnek a tápanyagok, a növények nem jutnak elegendő tápanyaghoz, és előfordulhat, hogy vagy megállnak a növekedésben, vagy nem rendelkeznek tápértékkel emberi fogyasztás céljára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az élelmiszerekben található tápanyagok a talajból származnak; az egészséges és tápanyagokban gazdag talaj egészséges és tápanyagokban gazdag növényeket és élelmiszereket eredményez. A gazdálkodók számára a szerves és a szintetikus trágyák széles skálájának kell rendelkezésre állnia ahhoz, hogy javíthassák talajukat. Amennyiben a talajban nincsenek meg vagy kimerülnek a tápanyagok, a növények nem jutnak elegendő tápanyaghoz, és előfordulhat, hogy vagy megállnak a növekedésben, vagy nem rendelkeznek tápértékkel emberi fogyasztás céljára.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az állati trágya és a gazdaságokban keletkező komposzt hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a gazdálkodóknak fel kell használniuk a „felelős mezőgazdaság” jegyében folytatott gazdálkodásból származó termékeket, és előnyben kell részesíteniük a helyi elosztási csatornákat, a bevált mezőgazdasági és környezetvédelmi gyakorlatokat, és be kell tartaniuk az uniós környezetvédelmi jogszabályokat, ilyen például a nitrátokról szóló irányelv és a vízről szóló keretirányelv. Ösztönözni kell a helyszínen és a szomszédos mezőgazdasági vállalkozásokban előállított trágyák használatának előnyben részesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az állati trágya és a gazdaságokban keletkező komposzt hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a gazdálkodóknak fel kell használniuk a „felelős mezőgazdaság” jegyében folytatott gazdálkodásból származó termékeket, és előnyben kell részesíteniük a helyi elosztási csatornákat, a bevált mezőgazdasági és környezetvédelmi gyakorlatokat, és be kell tartaniuk az uniós környezetvédelmi jogszabályokat, ilyen például a nitrátokról szóló irányelv és a vízről szóló keretirányelv. Ösztönözni kell a helyszínen és a szomszédos mezőgazdasági vállalkozásokban előállított trágyák használatának előnyben részesítését.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok rendelkezhetnek az e rendelet funkció szerinti termékkategóriáiban ismertetett funkciók közül többel is. Amennyiben egy adott termésnövelő anyag esetében csak egy ilyen funkciót jelölnek meg, elegendő, ha az anyag megfelel az adott funkciót ismertető, funkció szerinti termékkategória követelményeinek. Ha azonban egy adott termésnövelő anyag esetében egynél több ilyen funkciót jelölnek meg, a szóban forgó CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag kettő vagy több termésnövelő anyag keverékének tekintendő, és a keveréket alkotó minden termésnövelő anyag tekintetében biztosítani kell a funkcióra vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért egy funkció szerinti külön termékkategóriát kell létrehozni e keverék lefedése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok rendelkezhetnek az e rendelet funkció szerinti termékkategóriáiban ismertetett funkciók közül többel is. Amennyiben egy adott termésnövelő anyag esetében csak egy ilyen funkciót jelölnek meg, elegendő, ha az anyag megfelel az adott funkciót ismertető, funkció szerinti termékkategória követelményeinek. Ha azonban egy adott termésnövelő anyag esetében egynél több ilyen funkciót jelölnek meg, a szóban forgó CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag kettő vagy több termésnövelő anyag keverékének tekintendő, és a keveréket alkotó minden termésnövelő anyag tekintetében biztosítani kell a funkcióra vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért egy funkció szerinti külön termékkategóriát kell létrehozni e keverék lefedése érdekében.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Azok a gyártók, akik olyan CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot vagy anyagokat használnak, amelyeknek megfelelőségértékelését saját maguk elvégezték vagy azt egy másik gyártó elvégezte, kérhetik, hogy ezt a megfelelőségértékelést vegyék alapul. Az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében az így létrejött CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag kettő vagy több termésnövelő anyag keverékének tekintendő, és a keverékre vonatkozó kiegészítő megfelelőségi követelmények megállapításakor a kevert jelleg következtében indokolt szempontokra kell szorítkozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Azok a gyártók, akik olyan CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot vagy anyagokat használnak, amelyeknek megfelelőségértékelését saját maguk elvégezték vagy azt egy másik gyártó elvégezte, kérhetik, hogy ezt a megfelelőségértékelést vegyék alapul. Az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében az így létrejött CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag kettő vagy több termésnövelő anyag keverékének tekintendő, és a keverékre vonatkozó kiegészítő megfelelőségi követelmények megállapításakor a kevert jelleg következtében indokolt szempontokra kell szorítkozni.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben előforduló szennyező anyagok – például kadmium – potenciálisan veszélyesek lehetnek az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre, mivel felhalmozódnak a környezetben, és bekerülnek az élelmiszerláncba. Ezért határértéket kell megállapítani az ilyen termékekben való előfordulásukra. Ezen túlmenően a biohulladékból származó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben a szennyező anyagok – elsősorban polimerek, valamint fém és üveg – előfordulását vagy meg kell gátolni, vagy pedig a technikailag lehetséges mértékben korlátozni kell azáltal, hogy a külön gyűjtött biohulladékban feldolgozás előtt e szennyeződések kimutatásra kerülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben előforduló szennyező anyagok – például kadmium – potenciálisan veszélyesek lehetnek az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre, mivel felhalmozódnak a környezetben, és bekerülnek az élelmiszerláncba. Ezért határértéket kell megállapítani az ilyen termékekben való előfordulásukra. Ezen túlmenően a biohulladékból származó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben a szennyező anyagok – elsősorban polimerek, valamint fém és üveg – előfordulását vagy meg kell gátolni, vagy pedig a technikailag lehetséges mértékben korlátozni kell azáltal, hogy a külön gyűjtött biohulladékban feldolgozás előtt e szennyeződések kimutatásra kerülnek.

| (8) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben előforduló szennyező anyagok – például kadmium –
  , amennyiben ezen anyagokat nem megfelelően használják,
  potenciálisan veszélyesek lehetnek az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre, mivel felhalmozódnak a környezetben, és bekerülnek az élelmiszerláncba. Ezért határértéket kell megállapítani az ilyen termékekben való előfordulásukra. Ezen túlmenően a biohulladékból származó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben a szennyező anyagok – elsősorban polimerek, valamint fém és üveg – előfordulását vagy meg kell gátolni, vagy pedig a technikailag lehetséges mértékben korlátozni kell azáltal, hogy a külön gyűjtött biohulladékban feldolgozás előtt e szennyeződések kimutatásra kerülnek. |
| --- | --- |

(8)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben előforduló szennyező anyagok – például kadmium –
  , amennyiben ezen anyagokat nem megfelelően használják,
  potenciálisan veszélyesek lehetnek az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre, mivel felhalmozódnak a környezetben, és bekerülnek az élelmiszerláncba. Ezért határértéket kell megállapítani az ilyen termékekben való előfordulásukra. Ezen túlmenően a biohulladékból származó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben a szennyező anyagok – elsősorban polimerek, valamint fém és üveg – előfordulását vagy meg kell gátolni, vagy pedig a technikailag lehetséges mértékben korlátozni kell azáltal, hogy a külön gyűjtött biohulladékban feldolgozás előtt e szennyeződések kimutatásra kerülnek.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Azon tagállamok számára, amelyek már szigorúbb nemzeti határértékekkel rendelkeznek a műtrágyákban lévő kadmiumra vonatkozóan, a bevezetési időszak során lehetővé kell tenni, hogy fenntartsák ezen határértékeket mindaddig, amíg az Unió többi része eléri a törekvés azonos szintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Azon tagállamok számára, amelyek már szigorúbb nemzeti határértékekkel rendelkeznek a műtrágyákban lévő kadmiumra vonatkozóan, a bevezetési időszak során lehetővé kell tenni, hogy fenntartsák ezen határértékeket mindaddig, amíg az Unió többi része eléri a törekvés azonos szintjét.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A foszfáttartalmú termésnövelő termékeknek az e rendelet követelményeinek való megfelelését megkönnyítendő és az innováció elősegítése érdekében elegendő ösztönzést kell nyújtani a vonatkozó technológiák fejlesztéséhez, különösen a kadmiummentesítés technológiáinak terén, valamint a kadmiumban gazdag veszélyes hulladékok kezelése terén a Horizont 2020, a LIFE program, a körforgásos gazdaságra vonatkozó pénzügyi támogató platform, az Európai Beruházási Bank révén és adott esetben egyéb pénzügyi eszközök keretében rendelkezésre álló pénzügyi források felhasználásával. A Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az az ösztönzőkről és a kadmiummentesítésre szánt uniós finanszírozásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A foszfáttartalmú termésnövelő termékeknek az e rendelet követelményeinek való megfelelését megkönnyítendő és az innováció elősegítése érdekében elegendő ösztönzést kell nyújtani a vonatkozó technológiák fejlesztéséhez, különösen a kadmiummentesítés technológiáinak terén, valamint a kadmiumban gazdag veszélyes hulladékok kezelése terén a Horizont 2020, a LIFE program, a körforgásos gazdaságra vonatkozó pénzügyi támogató platform, az Európai Beruházási Bank révén és adott esetben egyéb pénzügyi eszközök keretében rendelkezésre álló pénzügyi források felhasználásával. A Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az az ösztönzőkről és a kadmiummentesítésre szánt uniós finanszírozásról.

Módosítás 395

Rendeletre irányuló javaslat

8 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8c) | A Bizottságnak ... [e rendelet alkalmazásának kezdő napja]-tól/től mechanizmust kellene létrehoznia a kadmium valamennyi típusú foszfáttartalmú műtrágyából való kivonását lehetővé tévő technológiákat, továbbá az olyan alternatív megoldási lehetőségeket célzó kutatás és innováció finanszírozásához való hozzáférés megkönnyítése érdekében, amelyek ipari léptékű alkalmazás esetén is fenntarthatók gazdaságilag és a keletkező hulladék kezelését is biztosítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8c)

A Bizottságnak ... [e rendelet alkalmazásának kezdő napja]-tól/től mechanizmust kellene létrehoznia a kadmium valamennyi típusú foszfáttartalmú műtrágyából való kivonását lehetővé tévő technológiákat, továbbá az olyan alternatív megoldási lehetőségeket célzó kutatás és innováció finanszírozásához való hozzáférés megkönnyítése érdekében, amelyek ipari léptékű alkalmazás esetén is fenntarthatók gazdaságilag és a keletkező hulladék kezelését is biztosítják.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az e rendelet valamennyi követelményének megfelelő
  termékek
  számára lehetővé kell tenni a belső piacon való szabad mozgást. Ha
  egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  egy vagy több
  összetevője
  az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) hatálya alá
  tartozik
  , de a gyártási láncban olyan szintre
  kerül
  , ahol a továbbiakban nem jelent
  semmiféle jelentős
  köz- vagy állat-egészségügyi kockázatot („az előállítási lánc végpontja”), felesleges adminisztratív tehernek minősülne, ha a termékre továbbra is az említett rendelet rendelkezései vonatkoznának. Az ilyen termésnövelő termékekre ezért nem vonatkozhatnak az említett rendelet követelményei. Az 1069/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az e rendelet valamennyi követelményének megfelelő
  termékek
  számára lehetővé kell tenni a belső piacon való szabad mozgást. Ha
  egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  egy vagy több
  összetevője
  az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) hatálya alá
  tartozik
  , de a gyártási láncban olyan szintre
  kerül
  , ahol a továbbiakban nem jelent
  semmiféle jelentős
  köz- vagy állat-egészségügyi kockázatot („az előállítási lánc végpontja”), felesleges adminisztratív tehernek minősülne, ha a termékre továbbra is az említett rendelet rendelkezései vonatkoznának. Az ilyen termésnövelő termékekre ezért nem vonatkozhatnak az említett rendelet követelményei. Az 1069/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendelet valamennyi követelményének megfelelő
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok
  számára lehetővé kell tenni a belső piacon való szabad mozgást. Ha egy vagy több
  összetevő
  az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) hatálya alá
  tartozó, állati melléktermékből származó termék
  , de a gyártási láncban olyan szintre
  került
  , ahol a továbbiakban nem jelent köz- vagy állat-egészségügyi kockázatot („az előállítási lánc végpontja”), felesleges adminisztratív tehernek minősülne, ha a termékre továbbra is az említett rendelet rendelkezései vonatkoznának. Az ilyen termésnövelő termékekre ezért nem vonatkozhatnak az említett rendelet követelményei. Az 1069/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az e rendelet valamennyi követelményének megfelelő
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok
  számára lehetővé kell tenni a belső piacon való szabad mozgást. Ha egy vagy több
  összetevő
  az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) hatálya alá
  tartozó, állati melléktermékből származó termék
  , de a gyártási láncban olyan szintre
  került
  , ahol a továbbiakban nem jelent köz- vagy állat-egészségügyi kockázatot („az előállítási lánc végpontja”), felesleges adminisztratív tehernek minősülne, ha a termékre továbbra is az említett rendelet rendelkezései vonatkoznának. Az ilyen termésnövelő termékekre ezért nem vonatkozhatnak az említett rendelet követelményei. Az 1069/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Minden
  releváns, állati mellékterméket tartalmazó összetevő esetében az
  1069/2009/EK
  rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően meg kell határozni
  az
  gyártási lánc végpontját.
  Ha
  az
  ezen rendelet keretében szabályozott
  gyártási
  folyamat már
  a végpont elérése előtt
  megkezdődik
  , mind az 1069/2009/EK rendelet, mind pedig e rendelet folyamatkövetelményei alkalmazandók
  a CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  termékekre
  , vagyis amennyiben mindkét rendelet ugyanazt a paramétert szabályozza, a szigorúbb követelmény az alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Minden
  releváns, állati mellékterméket tartalmazó összetevő esetében az
  1069/2009/EK
  rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően meg kell határozni
  az
  gyártási lánc végpontját.
  Ha
  az
  ezen rendelet keretében szabályozott
  gyártási
  folyamat már
  a végpont elérése előtt
  megkezdődik
  , mind az 1069/2009/EK rendelet, mind pedig e rendelet folyamatkövetelményei alkalmazandók
  a CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  termékekre
  , vagyis amennyiben mindkét rendelet ugyanazt a paramétert szabályozza, a szigorúbb követelmény az alkalmazandó.

| (10) | Ami az 1069/2009/EK rendelet szerinti, állati melléktermékből származó termékeket is magában foglaló egyes összetevő-kategóriákat illeti, minden
  releváns, állati mellékterméket tartalmazó összetevő esetében az
  említett
  rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően meg kell határozni
  a
  gyártási lánc végpontját.
  A műszaki fejlesztések kihasználása, a gyártók és a vállalkozások számára történő további lehetőségek biztosítása, és az állati melléktermékekből származó tápanyagok, például az állati trágya jobb kihasználásának lehetővé tétele érdekében azon állati melléktermékek feldolgozási módszereinek és hasznosítási szabályainak kidolgozását, amelyek tekintetében végpont került megállapításra a gyártási láncban, a jelen rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul meg kell kezdeni. Ami a feldolgozott állati trágyát tartalmazó vagy abból álló termésnövelő termékeket illeti, meg kell határozni a trágya felhasználásának végső időpontjára vonatkozó kritériumokat. Az összetevő anyagok kategóriáinak további állati melléktermékekkel történő kibővítése vagy kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Amennyiben az említett
  végpont elérése
  még a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag forgalomba hozatala
  előtt
  , de az e rendelet által szabályozott gyártási folyamat elindítása után következik be
  , mind az 1069/2009/EK rendelet, mind pedig e rendelet folyamatkövetelményei alkalmazandók
  az uniós
  termésnövelő
  anyagokra
  , vagyis amennyiben mindkét rendelet ugyanazt a paramétert szabályozza, a szigorúbb követelmény az alkalmazandó. |
| --- | --- |

(10)

Ami az 1069/2009/EK rendelet szerinti, állati melléktermékből származó termékeket is magában foglaló egyes összetevő-kategóriákat illeti, minden
  releváns, állati mellékterméket tartalmazó összetevő esetében az
  említett
  rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően meg kell határozni
  a
  gyártási lánc végpontját.
  A műszaki fejlesztések kihasználása, a gyártók és a vállalkozások számára történő további lehetőségek biztosítása, és az állati melléktermékekből származó tápanyagok, például az állati trágya jobb kihasználásának lehetővé tétele érdekében azon állati melléktermékek feldolgozási módszereinek és hasznosítási szabályainak kidolgozását, amelyek tekintetében végpont került megállapításra a gyártási láncban, a jelen rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul meg kell kezdeni. Ami a feldolgozott állati trágyát tartalmazó vagy abból álló termésnövelő termékeket illeti, meg kell határozni a trágya felhasználásának végső időpontjára vonatkozó kritériumokat. Az összetevő anyagok kategóriáinak további állati melléktermékekkel történő kibővítése vagy kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Amennyiben az említett
  végpont elérése
  még a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag forgalomba hozatala
  előtt
  , de az e rendelet által szabályozott gyártási folyamat elindítása után következik be
  , mind az 1069/2009/EK rendelet, mind pedig e rendelet folyamatkövetelményei alkalmazandók
  az uniós
  termésnövelő
  anyagokra
  , vagyis amennyiben mindkét rendelet ugyanazt a paramétert szabályozza, a szigorúbb követelmény az alkalmazandó.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A műtrágyák előállítására a tagállamokban már széles körűen használt állati melléktermékek esetében szükségtelen késedelem nélkül és legkésőbb egy évvel e rendelet hatálybalépésének dátumát követően meg kell határozni a végpontot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A műtrágyák előállítására a tagállamokban már széles körűen használt állati melléktermékek esetében szükségtelen késedelem nélkül és legkésőbb egy évvel e rendelet hatálybalépésének dátumát követően meg kell határozni a végpontot.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek egy
  vagy
  több összetevője az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozik
  ,
  és még
  nem
  érte el
  a gyártási láncban
  a végpontot
  ,
  félrevezető lenne, ha
  a 
  termék CE-jelöléséről e rendelet rendelkezne, mivel az ilyen termék forgalmazására
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak. Ezért
  ezeket
  a termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek egy
  vagy
  több összetevője az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozik
  ,
  és még
  nem
  érte el
  a gyártási láncban
  a végpontot
  ,
  félrevezető lenne, ha
  a 
  termék CE-jelöléséről e rendelet rendelkezne, mivel az ilyen termék forgalmazására
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak. Ezért
  ezeket
  a termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (12) | Azoknak az állati melléktermékeknek
  vagy
  belőlük származó termékeknek a forgalmazására
  ,
  amelyek esetében
  nem
  határoztak meg végpontot
  a gyártási láncban,
  vagy
  a 
  meghatározott végpont elérésére a forgalmazás időpontjában még nem került sor,
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak. Ezért
  félrevezető lenne, ha e rendelet előírná a termék CE-jelölését. Az ilyen állati melléktermékekből vagy
  a 
  belőlük származó ilyen termékekből álló, illetve az ilyen
  termékeket
  tartalmazó anyagokat ezért
  ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(12)

Azoknak az állati melléktermékeknek
  vagy
  belőlük származó termékeknek a forgalmazására
  ,
  amelyek esetében
  nem
  határoztak meg végpontot
  a gyártási láncban,
  vagy
  a 
  meghatározott végpont elérésére a forgalmazás időpontjában még nem került sor,
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak. Ezért
  félrevezető lenne, ha e rendelet előírná a termék CE-jelölését. Az ilyen állati melléktermékekből vagy
  a 
  belőlük származó ilyen termékekből álló, illetve az ilyen
  termékeket
  tartalmazó anyagokat ezért
  ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) szerinti egyes hasznosított hulladékok esetében piaci keresletet mutattak ki ezek termésnövelő termékként való felhasználása iránt. Ezen túlmenően bizonyos követelmények szükségesek a visszanyerési művelet során bemeneti anyagként használt hulladék, a kezelési folyamatok és technológiák, valamint a visszanyerési művelet eredményeként kapott termésnövelő termékek tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy e termékek alkalmazása nem hat általában károsan a környezetre vagy az emberi egészségre. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek esetében e követelményeket e rendeletben kell megállapítani. Ezért e termékek – amint megfelelnek az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek – a továbbiakban nem tekintendők hulladéknak a 2008/98/EK irányelv értelmében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) szerinti egyes hasznosított hulladékok esetében piaci keresletet mutattak ki ezek termésnövelő termékként való felhasználása iránt. Ezen túlmenően bizonyos követelmények szükségesek a visszanyerési művelet során bemeneti anyagként használt hulladék, a kezelési folyamatok és technológiák, valamint a visszanyerési művelet eredményeként kapott termésnövelő termékek tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy e termékek alkalmazása nem hat általában károsan a környezetre vagy az emberi egészségre. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek esetében e követelményeket e rendeletben kell megállapítani. Ezért e termékek – amint megfelelnek az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek – a továbbiakban nem tekintendők hulladéknak a 2008/98/EK irányelv értelmében.

| (13) | A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) szerinti egyes hasznosított hulladékok
  – például a struvit, a bioszén és a hamualapú termékek –
  esetében piaci keresletet mutattak ki ezek termésnövelő termékként való felhasználása iránt. Ezen túlmenően bizonyos követelmények szükségesek a visszanyerési művelet során bemeneti anyagként használt hulladék, a kezelési folyamatok és technológiák, valamint a visszanyerési művelet eredményeként kapott termésnövelő termékek tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy e termékek alkalmazása nem hat általában károsan a környezetre vagy az emberi egészségre. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek esetében e követelményeket e rendeletben kell megállapítani. Ezért e termékek – amint megfelelnek az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek – a továbbiakban nem tekintendők hulladéknak a 2008/98/EK irányelv értelmében
  , és ennek megfelelően az ilyen hasznosított hulladékot tartalmazó vagy ilyen anyagokból álló termékek számára lehetővé kell tenni a belső piachoz való hozzáférést
  .
  A jogi egyértelműség biztosítása, a műszaki fejlesztések kihasználása és az értékes hulladékáramok gyártók általi nagyobb mértékű kihasználására irányuló ösztönzők további előmozdítása érdekben a tudományos elemzéseket és az e termékekre vonatkozó hasznosítási követelmények uniós szintű meghatározását a jelen rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul meg kell kezdeni. Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek gyártásához felhasználásra engedélyezett összetevők tekintetében szükségtelen késedelem nélkül tágabb vagy további kategóriákat határozzon meg. |
| --- | --- |

(13)

A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) szerinti egyes hasznosított hulladékok
  – például a struvit, a bioszén és a hamualapú termékek –
  esetében piaci keresletet mutattak ki ezek termésnövelő termékként való felhasználása iránt. Ezen túlmenően bizonyos követelmények szükségesek a visszanyerési művelet során bemeneti anyagként használt hulladék, a kezelési folyamatok és technológiák, valamint a visszanyerési művelet eredményeként kapott termésnövelő termékek tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy e termékek alkalmazása nem hat általában károsan a környezetre vagy az emberi egészségre. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek esetében e követelményeket e rendeletben kell megállapítani. Ezért e termékek – amint megfelelnek az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek – a továbbiakban nem tekintendők hulladéknak a 2008/98/EK irányelv értelmében
  , és ennek megfelelően az ilyen hasznosított hulladékot tartalmazó vagy ilyen anyagokból álló termékek számára lehetővé kell tenni a belső piachoz való hozzáférést
  .
  A jogi egyértelműség biztosítása, a műszaki fejlesztések kihasználása és az értékes hulladékáramok gyártók általi nagyobb mértékű kihasználására irányuló ösztönzők további előmozdítása érdekben a tudományos elemzéseket és az e termékekre vonatkozó hasznosítási követelmények uniós szintű meghatározását a jelen rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul meg kell kezdeni. Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek gyártásához felhasználásra engedélyezett összetevők tekintetében szükségtelen késedelem nélkül tágabb vagy további kategóriákat határozzon meg.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék összetevőjeként a gyártók jelenleg felhasználnak egyes iparágak meghatározott ipari folyamataiból származó melléktermékeket, társtermékeket vagy újra feldolgozott termékeket. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevői esetében az összetevő-kategóriákkal összefüggő követelményeket e rendeletben kell megállapítani. Adott esetben ezek az anyagok – amint megfelelnek az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek – a továbbiakban nem tekintendők a 2008/98/EK irányelv szerinti hulladéknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék összetevőjeként a gyártók jelenleg felhasználnak egyes iparágak meghatározott ipari folyamataiból származó melléktermékeket, társtermékeket vagy újra feldolgozott termékeket. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevői esetében az összetevő-kategóriákkal összefüggő követelményeket e rendeletben kell megállapítani. Adott esetben ezek az anyagok – amint megfelelnek az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek – a továbbiakban nem tekintendők a 2008/98/EK irányelv szerinti hulladéknak.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Egyes anyagok és keverékek – amelyeket
  általában
  agronómiai adalékanyagoknak hívnak – javítják a trágyában lévő tápanyag tápanyagleadási tulajdonságait. Azoknak az anyagoknak és keverékeknek, amelyeket azzal a szándékkal forgalmaznak, hogy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekhez adják hozzá őket, e célból bizonyos hatásossági kritériumoknak kell megfelelniük, melyek biztosítása az érintett anyagok és keverékek gyártóinak felelőssége; ezért ezek az anyagok és keverékek az e rendelet hatálya alá tartozó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek tekintendők. Ezen túlmenően az ilyen anyagokat és keverékeket tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek teljesíteniük kell bizonyos hatásossági és
  biztonságossági
  kritériumokat. Ezeket az anyagokat és keverékeket ezért a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként kell szabályozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Egyes anyagok és keverékek – amelyeket
  általában
  agronómiai adalékanyagoknak hívnak – javítják a trágyában lévő tápanyag tápanyagleadási tulajdonságait. Azoknak az anyagoknak és keverékeknek, amelyeket azzal a szándékkal forgalmaznak, hogy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekhez adják hozzá őket, e célból bizonyos hatásossági kritériumoknak kell megfelelniük, melyek biztosítása az érintett anyagok és keverékek gyártóinak felelőssége; ezért ezek az anyagok és keverékek az e rendelet hatálya alá tartozó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek tekintendők. Ezen túlmenően az ilyen anyagokat és keverékeket tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek teljesíteniük kell bizonyos hatásossági és
  biztonságossági
  kritériumokat. Ezeket az anyagokat és keverékeket ezért a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként kell szabályozni.

| (14) | Egyes anyagok és keverékek – amelyeket agronómiai adalékanyagoknak hívnak – javítják a trágyában lévő tápanyag tápanyagleadási tulajdonságait. Azoknak az anyagoknak és keverékeknek, amelyeket azzal a szándékkal forgalmaznak, hogy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekhez adják hozzá őket, e célból bizonyos hatásossági
  , biztonságossági és környezetvédelmi
  kritériumoknak kell megfelelniük, melyek biztosítása az érintett anyagok és keverékek gyártóinak felelőssége; ezért ezek az anyagok és keverékek az e rendelet hatálya alá tartozó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek tekintendők. Ezen túlmenően az ilyen anyagokat és keverékeket tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek teljesíteniük kell bizonyos hatásossági
  , biztonságossági
  és
  környezetvédelmi
  kritériumokat. Ezeket az anyagokat és keverékeket ezért a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként kell szabályozni. |
| --- | --- |

(14)

Egyes anyagok és keverékek – amelyeket agronómiai adalékanyagoknak hívnak – javítják a trágyában lévő tápanyag tápanyagleadási tulajdonságait. Azoknak az anyagoknak és keverékeknek, amelyeket azzal a szándékkal forgalmaznak, hogy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekhez adják hozzá őket, e célból bizonyos hatásossági
  , biztonságossági és környezetvédelmi
  kritériumoknak kell megfelelniük, melyek biztosítása az érintett anyagok és keverékek gyártóinak felelőssége; ezért ezek az anyagok és keverékek az e rendelet hatálya alá tartozó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek tekintendők. Ezen túlmenően az ilyen anyagokat és keverékeket tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek teljesíteniük kell bizonyos hatásossági
  , biztonságossági
  és
  környezetvédelmi
  kritériumokat. Ezeket az anyagokat és keverékeket ezért a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként kell szabályozni.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Mivel a termésnövelő elemek mellett más anyagokat és keverékeket tartalmazó termékeket a talajhoz való hozzáadásra és a természetbe történő kibocsátásra szánják, a megfelelőségi kritériumokat a termékben szereplő összes anyagra nézve alkalmazni kell, különösen akkor, ha kicsi darabokban vagy apróra törve keverik bele ezeket, ezért belekerülhetnek a talajba és a vízrendszerekbe és a környezet távolabbi pontjaira is eljuthatnak. Ezért a biológiai lebonthatósági kritériumokat és a megfelelőségi vizsgálatokat is valósághű, in-vivo feltételek mellett kell lefolytatni, amelyek figyelembe veszik, hogy a lebomlás sebessége eltérő anaerobic viszonyok között, a vizes élőhelyeken vagy a víz alatt, pangó vizek alatt vagy fagyott talajban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Mivel a termésnövelő elemek mellett más anyagokat és keverékeket tartalmazó termékeket a talajhoz való hozzáadásra és a természetbe történő kibocsátásra szánják, a megfelelőségi kritériumokat a termékben szereplő összes anyagra nézve alkalmazni kell, különösen akkor, ha kicsi darabokban vagy apróra törve keverik bele ezeket, ezért belekerülhetnek a talajba és a vízrendszerekbe és a környezet távolabbi pontjaira is eljuthatnak. Ezért a biológiai lebonthatósági kritériumokat és a megfelelőségi vizsgálatokat is valósághű, in-vivo feltételek mellett kell lefolytatni, amelyek figyelembe veszik, hogy a lebomlás sebessége eltérő anaerobic viszonyok között, a vizes élőhelyeken vagy a víz alatt, pangó vizek alatt vagy fagyott talajban.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Bizonyos anyagok, keverékek és mikroorganizmusok – amelyeket
  általában
  növényi biostimulánsként említenek – tulajdonképpen nem tápanyagok, ugyanakkor stimulálják a növények tápanyagfolyamatait. Ha e termékek célja kizárólag a növények tápanyag-felhasználásának, abiotikus stresszel szembeni tűrőképességének vagy a növény minőségi jellemzőinek javítása, e termékek jellegüknél fogva nagyobb mértékben hasonlítanak a termésnövelő termékekhez, mint más növényvédő szerekhez. E termékeket ezért e rendelet értelmében CE-jelöléssel kell ellátni, és ki kell zárni az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) hatálya alól. Az 1107/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Bizonyos anyagok, keverékek és mikroorganizmusok – amelyeket
  általában
  növényi biostimulánsként említenek – tulajdonképpen nem tápanyagok, ugyanakkor stimulálják a növények tápanyagfolyamatait. Ha e termékek célja kizárólag a növények tápanyag-felhasználásának, abiotikus stresszel szembeni tűrőképességének vagy a növény minőségi jellemzőinek javítása, e termékek jellegüknél fogva nagyobb mértékben hasonlítanak a termésnövelő termékekhez, mint más növényvédő szerekhez. E termékeket ezért e rendelet értelmében CE-jelöléssel kell ellátni, és ki kell zárni az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) hatálya alól. Az 1107/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Bizonyos anyagok, keverékek és mikroorganizmusok – amelyeket növényi biostimulánsként említenek – tulajdonképpen nem
  hozzáadott
  tápanyagok, ugyanakkor stimulálják a növények
  természetes
  tápanyagfolyamatait. Ha e termékek célja kizárólag a növények tápanyag-felhasználásának, abiotikus stresszel szembeni tűrőképességének vagy a növény minőségi jellemzőinek
  , a talaj szerves vegyületei bomlásának vagy a rhizoszféra tápanyagellátásának
  javítása, e termékek jellegüknél fogva nagyobb mértékben hasonlítanak a termésnövelő termékekhez, mint más növényvédő szerekhez
  . Ezért kiegészítik a termésnövelő anyagok hatásait abból a célból, hogy optimalizálják hasznosulásukat és csökkentsék a tápanyagadagot
  . E termékeket ezért e rendelet értelmében CE-jelöléssel kell ellátni, és ki kell zárni az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) hatálya alól. Az 1107/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Bizonyos anyagok, keverékek és mikroorganizmusok – amelyeket növényi biostimulánsként említenek – tulajdonképpen nem
  hozzáadott
  tápanyagok, ugyanakkor stimulálják a növények
  természetes
  tápanyagfolyamatait. Ha e termékek célja kizárólag a növények tápanyag-felhasználásának, abiotikus stresszel szembeni tűrőképességének vagy a növény minőségi jellemzőinek
  , a talaj szerves vegyületei bomlásának vagy a rhizoszféra tápanyagellátásának
  javítása, e termékek jellegüknél fogva nagyobb mértékben hasonlítanak a termésnövelő termékekhez, mint más növényvédő szerekhez
  . Ezért kiegészítik a termésnövelő anyagok hatásait abból a célból, hogy optimalizálják hasznosulásukat és csökkentsék a tápanyagadagot
  . E termékeket ezért e rendelet értelmében CE-jelöléssel kell ellátni, és ki kell zárni az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) hatálya alól. Az 1107/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A mikroorganizmusok tekintetében bővíteni kell vagy ki kell egészíteni az összetevő-kategóriákat az új mikrobiális növényi biostimuláns termékek fejlesztésével és felfedezésével kapcsolatos innovációs képesség biztosítása és növelése érdekében. Az innováció ösztönzése és a gyártók számára a mikroorganizmusok CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőjeként való felhasználásához teljesítendő előírásokkal kapcsolatos jogbiztonság szavatolása érdekében összehangolt módszereket kell egyértelműen meghatározni a mikroorganizmusok biztonságosságának értékelésére. A biztonságosság értékelésére szolgáló módszerek meghatározását előkészítő munkának a jelen rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul el kell kezdődnie. A Bizottságnak kell felhatalmazást kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy szükségtelen késedelem nélkül meghatározza azokat az előírásokat, amelyeknek a gyártóknak meg kell felelniük, amikor igazolják a mikroorganizmusok biztonságosságát a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben való használat céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A mikroorganizmusok tekintetében bővíteni kell vagy ki kell egészíteni az összetevő-kategóriákat az új mikrobiális növényi biostimuláns termékek fejlesztésével és felfedezésével kapcsolatos innovációs képesség biztosítása és növelése érdekében. Az innováció ösztönzése és a gyártók számára a mikroorganizmusok CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőjeként való felhasználásához teljesítendő előírásokkal kapcsolatos jogbiztonság szavatolása érdekében összehangolt módszereket kell egyértelműen meghatározni a mikroorganizmusok biztonságosságának értékelésére. A biztonságosság értékelésére szolgáló módszerek meghatározását előkészítő munkának a jelen rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul el kell kezdődnie. A Bizottságnak kell felhatalmazást kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy szükségtelen késedelem nélkül meghatározza azokat az előírásokat, amelyeknek a gyártóknak meg kell felelniük, amikor igazolják a mikroorganizmusok biztonságosságát a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekben való használat céljából.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az egy vagy több
  olyan
  funkcióval rendelkező
  termékekre, amelyek
  az
  1107/2009/EK
  rendelet hatálya alá
  tartoznak,
  továbbra is az ilyen termékekre kidolgozott és az említett rendeletben előírt
  ellenőrzés vonatkozik
  . Amennyiben az ilyen termékek termésnövelő termék funkciójával is rendelkeznek, megtévesztő lenne CE-jelölésükről e rendelet keretében rendelkezni, mivel egy növényvédő szer forgalmazása az érintett tagállamban érvényes termékengedélyezéstől függ. Ezért ezeket a termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az egy vagy több
  olyan
  funkcióval rendelkező
  termékekre, amelyek
  az
  1107/2009/EK
  rendelet hatálya alá
  tartoznak,
  továbbra is az ilyen termékekre kidolgozott és az említett rendeletben előírt
  ellenőrzés vonatkozik
  . Amennyiben az ilyen termékek termésnövelő termék funkciójával is rendelkeznek, megtévesztő lenne CE-jelölésükről e rendelet keretében rendelkezni, mivel egy növényvédő szer forgalmazása az érintett tagállamban érvényes termékengedélyezéstől függ. Ezért ezeket a termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (16) | Az
  1107/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó
  egy vagy több funkcióval rendelkező
  anyagok
  az
  ugyanazon
  rendelet hatálya alá
  tartozó növényvédő szernek minősülnek. Ezért azokat
  továbbra is az ilyen termékekre kidolgozott és az említett rendeletben előírt
  ellenőrzésnek kell alávetni
  . Amennyiben az ilyen termékek termésnövelő termék funkciójával
  vagy hatásmechanizmusával
  is rendelkeznek, megtévesztő lenne CE-jelölésükről e rendelet keretében rendelkezni, mivel egy növényvédő szer forgalmazása az érintett tagállamban érvényes termékengedélyezéstől függ. Ezért ezeket a termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(16)

Az
  1107/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó
  egy vagy több funkcióval rendelkező
  anyagok
  az
  ugyanazon
  rendelet hatálya alá
  tartozó növényvédő szernek minősülnek. Ezért azokat
  továbbra is az ilyen termékekre kidolgozott és az említett rendeletben előírt
  ellenőrzésnek kell alávetni
  . Amennyiben az ilyen termékek termésnövelő termék funkciójával
  vagy hatásmechanizmusával
  is rendelkeznek, megtévesztő lenne CE-jelölésükről e rendelet keretében rendelkezni, mivel egy növényvédő szer forgalmazása az érintett tagállamban érvényes termékengedélyezéstől függ. Ezért ezeket a termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | E
  rendelet nem gátolja az e rendelet hatálya alá nem tartozó, az egészség, a biztonság és a környezet védelmével összefüggő szempontokat szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását. E rendelet ezért a 86/278/EGK tanácsi irányelv (22), a 89/391/EGK tanácsi irányelv (23), az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24), az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25), az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (26), a 2000/29/EK tanácsi irányelv (27), a 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28)

  és
  az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) sérelme nélkül alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

E
  rendelet nem gátolja az e rendelet hatálya alá nem tartozó, az egészség, a biztonság és a környezet védelmével összefüggő szempontokat szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását. E rendelet ezért a 86/278/EGK tanácsi irányelv (22), a 89/391/EGK tanácsi irányelv (23), az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24), az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25), az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (26), a 2000/29/EK tanácsi irányelv (27), a 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28)

  és
  az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) sérelme nélkül alkalmazandó.

| (17) | A CE-jelöléssel ellátott növénytápláló termék típusától függetlenül, e
  rendelet nem gátolja az e rendelet hatálya alá nem tartozó, az egészség, a biztonság és a környezet védelmével összefüggő szempontokat szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását. E rendelet ezért a 86/278/EGK tanácsi irányelv (22), a 89/391/EGK tanácsi irányelv (23), az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24), az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (26), a 2000/29/EK tanácsi irányelv (27), a 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28), az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29)

  , a 91/676/EGK tanácsi irányelv (29 bis),


  és a 2000/60/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó (29 ter). |
| --- | --- |

(17)

A CE-jelöléssel ellátott növénytápláló termék típusától függetlenül, e
  rendelet nem gátolja az e rendelet hatálya alá nem tartozó, az egészség, a biztonság és a környezet védelmével összefüggő szempontokat szabályozó meglévő uniós jogszabályok alkalmazását. E rendelet ezért a 86/278/EGK tanácsi irányelv (22), a 89/391/EGK tanácsi irányelv (23), az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24), az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (26), a 2000/29/EK tanácsi irányelv (27), a 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28), az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29)

  , a 91/676/EGK tanácsi irányelv (29 bis),


  és a 2000/60/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó (29 ter).

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Biztosítani kell az olyan termékek nyomon követhetőségét egészen a szerves anyag forrásáig visszamenőleg, amelyek bizonyos potenciálisan problémás (vagy feltehetően problémás) forrásokból származó szerves szennyező anyagokra érzékenyek. Ez szükséges a fogyasztó bizalmának biztosítása és a károk mérséklése érdekében, ha egy helyi szennyeződés lépne fel. Ezáltal be lehet azonosítani az olyan üzemeket, amelyek az ilyen forrásokból származó szerves alapanyagokat tartalmazó műtrágyákat használnak. Ezt kötelezővé kell tenni olyan termékek esetén, amelyek olyan hulladékokból vagy melléktermékekből származó anyagokat tartalmaznak, amik nem mentek keresztül szerves szennyeződéseket, kórokozókat és a génkárosító anyagokat elpusztító eljáráson. A cél nemcsak az egészségügyi és környezeti kockázatok csökkentése, hanem a gazdák megnyugtatása a kórokozókkal, szerves szennyeződésekkel és a genetikai anyaggal kapcsolatosan. A földtulajdonosok védelmében, a nem általuk okozott szennyeződésekkel szemben felszólítják a tagállamokat a megfelelő felelősségi rendelkezések meghozatalára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Biztosítani kell az olyan termékek nyomon követhetőségét egészen a szerves anyag forrásáig visszamenőleg, amelyek bizonyos potenciálisan problémás (vagy feltehetően problémás) forrásokból származó szerves szennyező anyagokra érzékenyek. Ez szükséges a fogyasztó bizalmának biztosítása és a károk mérséklése érdekében, ha egy helyi szennyeződés lépne fel. Ezáltal be lehet azonosítani az olyan üzemeket, amelyek az ilyen forrásokból származó szerves alapanyagokat tartalmazó műtrágyákat használnak. Ezt kötelezővé kell tenni olyan termékek esetén, amelyek olyan hulladékokból vagy melléktermékekből származó anyagokat tartalmaznak, amik nem mentek keresztül szerves szennyeződéseket, kórokozókat és a génkárosító anyagokat elpusztító eljáráson. A cél nemcsak az egészségügyi és környezeti kockázatok csökkentése, hanem a gazdák megnyugtatása a kórokozókkal, szerves szennyeződésekkel és a genetikai anyaggal kapcsolatosan. A földtulajdonosok védelmében, a nem általuk okozott szennyeződésekkel szemben felszólítják a tagállamokat a megfelelő felelősségi rendelkezések meghozatalára.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | Az állati termékek előállításából származó kezeletlen hulladékoknak nem kellene a rendelet hatálya alá tartozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

Az állati termékek előállításából származó kezeletlen hulladékoknak nem kellene a rendelet hatálya alá tartozniuk.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A körforgásos gazdaság célkitűzéseinek megfelelően a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként a gyártók jelenleg felhasználják egyes iparágak meghatározott ipari folyamataiból származó melléktermékeket és társtermékeket. Az említett összetevő-kategóriákra vonatkozó követelményeket a II. mellékletben kell szerepeltetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A körforgásos gazdaság célkitűzéseinek megfelelően a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként a gyártók jelenleg felhasználják egyes iparágak meghatározott ipari folyamataiból származó melléktermékeket és társtermékeket. Az említett összetevő-kategóriákra vonatkozó követelményeket a II. mellékletben kell szerepeltetni.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Amennyiben a különböző, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekből álló kevert termék esetében
  az adott anyagra vonatkozó követelmények tekintetében a megfelelőségértékelés sikeres, várható, hogy az önmagában is megfelelő a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékként való alkalmazásra, amelyre kizárólag bizonyos –
  a kevert
  jelleg következtében indokolt – további követelmények vonatkoznak. Ennek érdekében a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése végett az ilyen
  kevert termékeket
  külön kategóriába célszerű sorolni, mely tekintetében a megfelelőségértékelést
  a kevert
  jelleg következtében indokolt bizonyos további követelményekre kell korlátozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Amennyiben a különböző, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekből álló kevert termék esetében
  az adott anyagra vonatkozó követelmények tekintetében a megfelelőségértékelés sikeres, várható, hogy az önmagában is megfelelő a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékként való alkalmazásra, amelyre kizárólag bizonyos –
  a kevert
  jelleg következtében indokolt – további követelmények vonatkoznak. Ennek érdekében a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése végett az ilyen
  kevert termékeket
  külön kategóriába célszerű sorolni, mely tekintetében a megfelelőségértékelést
  a kevert
  jelleg következtében indokolt bizonyos további követelményekre kell korlátozni.

| (20) | Különböző funkció szerinti termékkategóriákból vett termékek kombinációja esetén, ha
  az adott anyagra vonatkozó követelmények tekintetében a megfelelőségértékelés sikeres, várható, hogy az önmagában is megfelelő a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékként való alkalmazásra, amelyre kizárólag bizonyos –
  az összetett
  jelleg következtében indokolt – további követelmények vonatkoznak. Ennek érdekében a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése végett az ilyen
  kombinációkat
  külön kategóriába célszerű sorolni, mely tekintetében a megfelelőségértékelést
  az összetett
  jelleg következtében indokolt bizonyos további követelményekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(20)

Különböző funkció szerinti termékkategóriákból vett termékek kombinációja esetén, ha
  az adott anyagra vonatkozó követelmények tekintetében a megfelelőségértékelés sikeres, várható, hogy az önmagában is megfelelő a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékként való alkalmazásra, amelyre kizárólag bizonyos –
  az összetett
  jelleg következtében indokolt – további követelmények vonatkoznak. Ennek érdekében a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése végett az ilyen
  kombinációkat
  külön kategóriába célszerű sorolni, mely tekintetében a megfelelőségértékelést
  az összetett
  jelleg következtében indokolt bizonyos további követelményekre kell korlátozni.

(A módosítás a „keverék” (többes vagy egyes számban) kifejezés „kombináció” (többes vagy egyes számban) kifejezéssel való helyettesítésére vonatkozó horizontális módosítást is magában foglalja. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Amikor egy CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  terméket forgalomba hoznak, az importőröknek – a piacfelügyelet lehetővé tétele érdekében – fel kell tüntetniük a 
  termésnövelő
  termék csomagolásán nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolattartási postai címüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Amikor egy CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  terméket forgalomba hoznak, az importőröknek – a piacfelügyelet lehetővé tétele érdekében – fel kell tüntetniük a 
  termésnövelő
  termék csomagolásán nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolattartási postai címüket.

| (25) | Amikor egy CE-jelöléssel ellátott terméket forgalomba hoznak, az importőröknek – a piacfelügyelet lehetővé tétele érdekében – fel kell tüntetniük a termék csomagolásán nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolattartási postai címüket
  , valamint a harmadik országbeli gyártót
  . |
| --- | --- |

(25)

Amikor egy CE-jelöléssel ellátott terméket forgalomba hoznak, az importőröknek – a piacfelügyelet lehetővé tétele érdekében – fel kell tüntetniük a termék csomagolásán nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolattartási postai címüket
  , valamint a harmadik országbeli gyártót
  .

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Ha nem került sor harmonizált szabványok elfogadására, vagy ezek nem terjednek ki megfelelő részletességgel az e rendeletben foglalt, a minőségre és a biztonságosságra vonatkozó követelmények minden elemére,
  egységes feltételek
  válhatnak szükségessé
  az említett
  követelmények
  végrehajtásához
  . A Bizottság ezért felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a közös előírások feltételeinek megállapítása céljából. A jogbiztonság érdekében tisztázni kell, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek meg kell felelniük ezen előírásoknak, még akkor is, ha ezeket a harmonizált szabványokkal összhangban lévőknek tekintik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

Ha nem került sor harmonizált szabványok elfogadására, vagy ezek nem terjednek ki megfelelő részletességgel az e rendeletben foglalt, a minőségre és a biztonságosságra vonatkozó követelmények minden elemére,
  egységes feltételek
  válhatnak szükségessé
  az említett
  követelmények
  végrehajtásához
  . A Bizottság ezért felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a közös előírások feltételeinek megállapítása céljából. A jogbiztonság érdekében tisztázni kell, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek meg kell felelniük ezen előírásoknak, még akkor is, ha ezeket a harmonizált szabványokkal összhangban lévőknek tekintik.

| (31) | Ha nem került sor harmonizált szabványok elfogadására, vagy ezek nem terjednek ki megfelelő részletességgel az e rendeletben foglalt, a minőségre és a biztonságosságra vonatkozó követelmények minden elemére,
  és ha szükségtelen késlekedések tapasztalhatók a vonatkozó követelmények elfogadásának vagy a szabványok frissítésének folyamata során, akkor átmeneti intézkedések
  válhatnak szükségessé
  a kérdéses
  követelmények
  végrehajtása egységes feltételeinek lefektetéséhez
  . A Bizottság ezért felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a közös előírások feltételeinek megállapítása céljából. A jogbiztonság érdekében tisztázni kell, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek meg kell felelniük ezen előírásoknak, még akkor is, ha ezeket a harmonizált szabványokkal összhangban lévőknek tekintik. |
| --- | --- |

(31)

Ha nem került sor harmonizált szabványok elfogadására, vagy ezek nem terjednek ki megfelelő részletességgel az e rendeletben foglalt, a minőségre és a biztonságosságra vonatkozó követelmények minden elemére,
  és ha szükségtelen késlekedések tapasztalhatók a vonatkozó követelmények elfogadásának vagy a szabványok frissítésének folyamata során, akkor átmeneti intézkedések
  válhatnak szükségessé
  a kérdéses
  követelmények
  végrehajtása egységes feltételeinek lefektetéséhez
  . A Bizottság ezért felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a közös előírások feltételeinek megállapítása céljából. A jogbiztonság érdekében tisztázni kell, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek meg kell felelniük ezen előírásoknak, még akkor is, ha ezeket a harmonizált szabványokkal összhangban lévőknek tekintik.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelően hatékonyak, továbbá megfelelő tárolás és a javasolt célra való felhasználás, valamint ésszerűen előrelátható használati feltételek esetén – azaz ha az ilyen használat törvényes és kiszámítható emberi viselkedés eredménye – nem jelentenek
  elfogadhatatlan
  kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Ezért meg kell határozni a biztonságosságra és a minőségre vonatkozó követelményeket, valamint a megfelelő ellenőrző mechanizmusokat. Ezen túlmenően a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek javasolt felhasználása nem vezethet ahhoz, hogy az élelmiszer vagy a takarmány nem biztonságossá válik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelően hatékonyak, továbbá megfelelő tárolás és a javasolt célra való felhasználás, valamint ésszerűen előrelátható használati feltételek esetén – azaz ha az ilyen használat törvényes és kiszámítható emberi viselkedés eredménye – nem jelentenek
  elfogadhatatlan
  kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Ezért meg kell határozni a biztonságosságra és a minőségre vonatkozó követelményeket, valamint a megfelelő ellenőrző mechanizmusokat. Ezen túlmenően a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek javasolt felhasználása nem vezethet ahhoz, hogy az élelmiszer vagy a takarmány nem biztonságossá válik.

| (47) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelően hatékonyak, továbbá megfelelő tárolás és a javasolt célra való felhasználás, valamint ésszerűen előrelátható használati feltételek esetén – azaz ha az ilyen használat törvényes és kiszámítható emberi viselkedés eredménye – nem jelentenek kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Ezért meg kell határozni a biztonságosságra és a minőségre vonatkozó követelményeket, valamint a megfelelő ellenőrző mechanizmusokat. Ezen túlmenően a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek javasolt felhasználása nem vezethet ahhoz, hogy az élelmiszer vagy a takarmány nem biztonságossá válik. |
| --- | --- |

(47)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelően hatékonyak, továbbá megfelelő tárolás és a javasolt célra való felhasználás, valamint ésszerűen előrelátható használati feltételek esetén – azaz ha az ilyen használat törvényes és kiszámítható emberi viselkedés eredménye – nem jelentenek kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Ezért meg kell határozni a biztonságosságra és a minőségre vonatkozó követelményeket, valamint a megfelelő ellenőrző mechanizmusokat. Ezen túlmenően a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek javasolt felhasználása nem vezethet ahhoz, hogy az élelmiszer vagy a takarmány nem biztonságossá válik.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | A jelenlegi rendszert olyan eljárással kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek tájékoztatást kapjanak az azon, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekre irányuló, tervezett intézkedésekről, amelyek
  elfogadhatatlan
  kockázatot jelentenek az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Lehetővé kell tennie továbbá azt is, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termésnövelő termékekkel szemben már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

A jelenlegi rendszert olyan eljárással kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek tájékoztatást kapjanak az azon, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekre irányuló, tervezett intézkedésekről, amelyek
  elfogadhatatlan
  kockázatot jelentenek az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Lehetővé kell tennie továbbá azt is, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termésnövelő termékekkel szemben már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni.

| (49) | A jelenlegi rendszert olyan eljárással kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek
  – beleértve az egészségügyi és fogyasztói érdekelt feleket –
  tájékoztatást kapjanak az azon, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekre irányuló, tervezett intézkedésekről, amelyek kockázatot jelentenek az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Lehetővé kell tennie továbbá azt is, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termésnövelő termékekkel szemben már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni. |
| --- | --- |

(49)

A jelenlegi rendszert olyan eljárással kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek
  – beleértve az egészségügyi és fogyasztói érdekelt feleket –
  tájékoztatást kapjanak az azon, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekre irányuló, tervezett intézkedésekről, amelyek kockázatot jelentenek az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából. Lehetővé kell tennie továbbá azt is, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termésnövelő termékekkel szemben már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

55 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (55) | A hulladék-újrafeldolgozás terén igen biztató a technológia fejlődése; ide tartozik például a foszfor szennyvíziszapból történő újrahasznosítása,
  valamint
  termésnövelő
  termékek
  előállítása állati melléktermékekből, például bioszénből. Az ilyen anyagokat tartalmazó vagy ilyen anyagokból álló termékek számára lehetővé kell tenni a belső piachoz való, szükségtelen késedelem nélküli hozzáférést, ha sor került a gyártási folyamatok tudományos elemzésére és a folyamatkövetelmények uniós szintű meghatározására. Ebből a célból a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  arra vonatkozóan, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek vagy
  az ilyen
  termékek gyártásához felhasználásra engedélyezett összetevők
  tekintetében
  tágabb vagy további kategóriákat fogadjon el
  . Az állati
  melléktermékek
  tekintetében az összetevő-kategóriákat csak azon esetekben kell bővíteni vagy kiegészíteni, ha az 1069/2009/EK rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően végpont került megállapításra a gyártási láncban
  , mivel azon állati melléktermékek, amelyek tekintetében nem került megállapításra ilyen végpont, nem tartoznak e rendelet hatálya alá
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55)

A hulladék-újrafeldolgozás terén igen biztató a technológia fejlődése; ide tartozik például a foszfor szennyvíziszapból történő újrahasznosítása,
  valamint
  termésnövelő
  termékek
  előállítása állati melléktermékekből, például bioszénből. Az ilyen anyagokat tartalmazó vagy ilyen anyagokból álló termékek számára lehetővé kell tenni a belső piachoz való, szükségtelen késedelem nélküli hozzáférést, ha sor került a gyártási folyamatok tudományos elemzésére és a folyamatkövetelmények uniós szintű meghatározására. Ebből a célból a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  arra vonatkozóan, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek vagy
  az ilyen
  termékek gyártásához felhasználásra engedélyezett összetevők
  tekintetében
  tágabb vagy további kategóriákat fogadjon el
  . Az állati
  melléktermékek
  tekintetében az összetevő-kategóriákat csak azon esetekben kell bővíteni vagy kiegészíteni, ha az 1069/2009/EK rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően végpont került megállapításra a gyártási láncban
  , mivel azon állati melléktermékek, amelyek tekintetében nem került megállapításra ilyen végpont, nem tartoznak e rendelet hatálya alá
  .

| (55) | A hulladék-újrafeldolgozás terén igen biztató a technológia fejlődése; ide tartozik például a foszfor szennyvíziszapból
  , például struvitból
  történő újrahasznosítása, termésnövelő
  anyagok
  előállítása állati melléktermékekből, például bioszénből
  , valamint a foszfor visszanyerése égetés után, különös tekintettel a hamualapú termékekre
  . Az ilyen anyagokat tartalmazó vagy ilyen anyagokból álló termékek számára lehetővé kell tenni a belső piachoz való, szükségtelen késedelem nélküli hozzáférést, ha sor került a gyártási folyamatok tudományos elemzésére és a folyamatkövetelmények uniós szintű meghatározására. Ebből a célból a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ilyen
  anyagok gyártás során való felhasználásának engedélyezése
  tekintetében. Az állati
  melléktermékekből származó termékek
  tekintetében az összetevő-kategóriákat csak azon esetekben kell bővíteni vagy kiegészíteni, ha az 1069/2009/EK rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően végpont került megállapításra a gyártási láncban. |
| --- | --- |

(55)

A hulladék-újrafeldolgozás terén igen biztató a technológia fejlődése; ide tartozik például a foszfor szennyvíziszapból
  , például struvitból
  történő újrahasznosítása, termésnövelő
  anyagok
  előállítása állati melléktermékekből, például bioszénből
  , valamint a foszfor visszanyerése égetés után, különös tekintettel a hamualapú termékekre
  . Az ilyen anyagokat tartalmazó vagy ilyen anyagokból álló termékek számára lehetővé kell tenni a belső piachoz való, szükségtelen késedelem nélküli hozzáférést, ha sor került a gyártási folyamatok tudományos elemzésére és a folyamatkövetelmények uniós szintű meghatározására. Ebből a célból a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ilyen
  anyagok gyártás során való felhasználásának engedélyezése
  tekintetében. Az állati
  melléktermékekből származó termékek
  tekintetében az összetevő-kategóriákat csak azon esetekben kell bővíteni vagy kiegészíteni, ha az 1069/2009/EK rendeletben foglalt eljárásnak megfelelően végpont került megállapításra a gyártási láncban.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

55 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (55a) | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tartalmazhat tápanyagpolimerektől eltérő polimereket, azonban csak abban az esetben, amennyiben a polimer célja a tápanyagok leadásának szabályozása vagy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék vízmegtartó képességének a növelése. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen polimereket tartalmazó innovatív termékek hozzáférjenek a belső piachoz. Annak érdekében, hogy a tápanyagpolimerektől eltérő polimerek a lehető legkisebb kockázatot jelentsék az emberi egészségre, biztonságra vagy a környezetre nézve, meg kell határozni a biológiai lebonthatóság kritériumait, vagyis hogy ezek az anyagok képesek legyenek a fizikai és biológiai bomlásra. Ebből a célból a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a polimerikus szén szén-dioxiddá (CO2)való átalakulására vonatkozó kritériumok, illetve a biológiai lebonthatóságra vonatkozó kapcsolódó vizsgálati módszerek meghatározása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55a)

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tartalmazhat tápanyagpolimerektől eltérő polimereket, azonban csak abban az esetben, amennyiben a polimer célja a tápanyagok leadásának szabályozása vagy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék vízmegtartó képességének a növelése. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen polimereket tartalmazó innovatív termékek hozzáférjenek a belső piachoz. Annak érdekében, hogy a tápanyagpolimerektől eltérő polimerek a lehető legkisebb kockázatot jelentsék az emberi egészségre, biztonságra vagy a környezetre nézve, meg kell határozni a biológiai lebonthatóság kritériumait, vagyis hogy ezek az anyagok képesek legyenek a fizikai és biológiai bomlásra. Ebből a célból a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a polimerikus szén szén-dioxiddá (CO2)való átalakulására vonatkozó kritériumok, illetve a biológiai lebonthatóságra vonatkozó kapcsolódó vizsgálati módszerek meghatározása tekintetében.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

56 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (56) | Ezen túlmenően gondoskodni kell arról, hogy azokra az új megállapításokra, amelyek a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek megfelelő hatásosságát szavatoló feltételekre vonatkoznak, továbbá az emberi, állati vagy növényi egészségre, a biztonságra és a környezetre vonatkozó új kockázatértékelésekre haladéktalanul reagálni lehessen. Ebből a célból indokolt a Bizottságot a Szerződés 290. cikke alapján felhatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek különféle kategóriáira alkalmazandó követelmények módosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(56)

Ezen túlmenően gondoskodni kell arról, hogy azokra az új megállapításokra, amelyek a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek megfelelő hatásosságát szavatoló feltételekre vonatkoznak, továbbá az emberi, állati vagy növényi egészségre, a biztonságra és a környezetre vonatkozó új kockázatértékelésekre haladéktalanul reagálni lehessen. Ebből a célból indokolt a Bizottságot a Szerződés 290. cikke alapján felhatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek különféle kategóriáira alkalmazandó követelmények módosítása érdekében.

| (56) | Ezen túlmenően gondoskodni kell arról, hogy azokra az új megállapításokra, amelyek a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek megfelelő hatásosságát szavatoló feltételekre vonatkoznak, továbbá az emberi, állati vagy növényi egészségre, a biztonságra és a környezetre vonatkozó új kockázatértékelésekre haladéktalanul reagálni lehessen
  , figyelembe véve a tagállamok hatóságai által, illetve azokkal együttműködve készített értékeléseket
  . Ebből a célból indokolt a Bizottságot a Szerződés 290. cikke alapján felhatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek különféle kategóriáira alkalmazandó követelmények módosítása érdekében. |
| --- | --- |

(56)

Ezen túlmenően gondoskodni kell arról, hogy azokra az új megállapításokra, amelyek a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek megfelelő hatásosságát szavatoló feltételekre vonatkoznak, továbbá az emberi, állati vagy növényi egészségre, a biztonságra és a környezetre vonatkozó új kockázatértékelésekre haladéktalanul reagálni lehessen
  , figyelembe véve a tagállamok hatóságai által, illetve azokkal együttműködve készített értékeléseket
  . Ebből a célból indokolt a Bizottságot a Szerződés 290. cikke alapján felhatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek különféle kategóriáira alkalmazandó követelmények módosítása érdekében.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

57 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (57) | Különösen
  fontos, hogy a Bizottság
  e hatáskörök gyakorlása során
  az előkészítő munka
  alkalmával
  megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A 
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor
  a 
  Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács
  részére történő egyidejű
  ,
  időben történő és megfelelő továbbításáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57)

Különösen
  fontos, hogy a Bizottság
  e hatáskörök gyakorlása során
  az előkészítő munka
  alkalmával
  megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A 
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor
  a 
  Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács
  részére történő egyidejű
  ,
  időben történő és megfelelő továbbításáról
  .

| (57) | Az e rendeleten alapuló felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor különösen
  fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka
  során
  megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is
  , és hogy e konzultációkra
  a 
  jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott alapelveknek megfelelően kerüljön sor.
   A 
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében
  az Európai Parlament és a Tanács
  a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot
  ,
  és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  . |
| --- | --- |

(57)

Az e rendeleten alapuló felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor különösen
  fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka
  során
  megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is
  , és hogy e konzultációkra
  a 
  jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott alapelveknek megfelelően kerüljön sor.
   A 
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében
  az Európai Parlament és a Tanács
  a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot
  ,
  és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  .

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

59 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (59a) | Mivel az Unió nagymértékben függ a foszfátérc behozatalától, a Bizottság kritikus fontosságú nyersanyagnak minősítette. Ezért kell ellenőrizni e rendelet hatását általában a nyersanyagok készleteihez való hozzáférésre, konkrétan a foszfátérc rendelkezésre állására és mindkét esetben az árakra gyakorolt hatást. Az értékelést követően és negatív hatás esetén a Bizottságnak meg kell hoznia azokat az intézkedéseket, amelyeket szükségesnek tart a kereskedelem fenti okokból létrejött zavarainak orvosolására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59a)

Mivel az Unió nagymértékben függ a foszfátérc behozatalától, a Bizottság kritikus fontosságú nyersanyagnak minősítette. Ezért kell ellenőrizni e rendelet hatását általában a nyersanyagok készleteihez való hozzáférésre, konkrétan a foszfátérc rendelkezésre állására és mindkét esetben az árakra gyakorolt hatást. Az értékelést követően és negatív hatás esetén a Bizottságnak meg kell hoznia azokat az intézkedéseket, amelyeket szükségesnek tart a kereskedelem fenti okokból létrejött zavarainak orvosolására.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | azon állati melléktermékek,
  amelyekre
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

azon állati melléktermékek,
  amelyekre
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak,

| a) | azon állati melléktermékek
  és azokból származó termékek
  ,
  amelyek forgalmazására
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak; |
| --- | --- |

a)

azon állati melléktermékek
  és azokból származó termékek
  ,
  amelyek forgalmazására
  az 1069/2009/EK rendelet követelményei vonatkoznak;

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 91/676/EGK irányelv; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a 91/676/EGK irányelv;

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a 2000/60/EK irányelv; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

a 2000/60/EK irányelv;

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „termésnövelő
  termék”: olyan anyag, keverék, mikroorganizmus vagy bármely más anyag, amelyet önmagában vagy más anyaggal keverve alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak növényeken vagy
  azok rhizoszférájában
  a növények tápanyaggal való ellátása vagy
  a tápanyag-hasznosulás
  javítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

„termésnövelő
  termék”: olyan anyag, keverék, mikroorganizmus vagy bármely más anyag, amelyet önmagában vagy más anyaggal keverve alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak növényeken vagy
  azok rhizoszférájában
  a növények tápanyaggal való ellátása vagy
  a tápanyag-hasznosulás
  javítása érdekében;

| 1. | „növénytápláló
  termék”: olyan anyag, keverék, mikroorganizmus vagy bármely más anyag, amelyet önmagában vagy más anyaggal keverve alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak
  gombákon vagy azok mikoszférájában vagy bármely növekedési szakaszban lévő
  növényeken
  , ezen belül magokon és/
  vagy
  a rhizoszférában
  a növények
  vagy gombák
  tápanyaggal való ellátása
  , fizikai
  vagy
  biológiai növekedési feltételeik vagy növekedési erélyük, terméshozamuk és minőségük
  javítása érdekében
  , beleértve a növény ama képességének javítását is, hogy tápanyagot vegyen fel (az 1107/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó növényvédő szerek kivételével). |
| --- | --- |

1.

„növénytápláló
  termék”: olyan anyag, keverék, mikroorganizmus vagy bármely más anyag, amelyet önmagában vagy más anyaggal keverve alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak
  gombákon vagy azok mikoszférájában vagy bármely növekedési szakaszban lévő
  növényeken
  , ezen belül magokon és/
  vagy
  a rhizoszférában
  a növények
  vagy gombák
  tápanyaggal való ellátása
  , fizikai
  vagy
  biológiai növekedési feltételeik vagy növekedési erélyük, terméshozamuk és minőségük
  javítása érdekében
  , beleértve a növény ama képességének javítását is, hogy tápanyagot vegyen fel (az 1107/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó növényvédő szerek kivételével).

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „anyag” az
  1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 1. pontja értelmében vett
  anyag; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3.

„anyag” az
  1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 1. pontja értelmében vett
  anyag;

| 3. | „anyag”
  : olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és vegyületei, amely
  az
  anyag stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyezőt is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely az
  anyag
  stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető
  ; |
| --- | --- |

3.

„anyag”
  : olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és vegyületei, amely
  az
  anyag stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyezőt is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely az
  anyag
  stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető
  ;

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | „műszaki előírás” a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13.

„műszaki előírás” a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;

| 13. | „műszaki előírás” a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék által
  vagy annak gyártási folyamata során
  teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum; |
| --- | --- |

13.

„műszaki előírás” a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék által
  vagy annak gyártási folyamata során
  teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok nem akadályozhatják az e rendeletnek megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazását. | A tagállamok
  az e rendelet hatálya alá tartozó szempontok és kockázatok tekintetében
  nem akadályozhatják az e rendeletnek megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok nem akadályozhatják az e rendeletnek megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazását.

A tagállamok
  az e rendelet hatálya alá tartozó szempontok és kockázatok tekintetében
  nem akadályozhatják az e rendeletnek megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazását.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E rendelet nem akadályozza meg, hogy a tagállamok fenntartsanak vagy elfogadjanak olyan rendelkezéseket, amelyek összhangban állnak a szerződésekkel a CE-jelölésű termésnövelő termékek használatára vonatkozóan, az emberi egészség és a környezet védelme céljából, amennyiben ezek a rendelkezések nem teszik szükségessé a jelen rendelettel összhangban álló CE-jelölésű termésnövelő termékek módosítását, és nem befolyásolják ezek piaci elérhetőségének feltételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet nem akadályozza meg, hogy a tagállamok fenntartsanak vagy elfogadjanak olyan rendelkezéseket, amelyek összhangban állnak a szerződésekkel a CE-jelölésű termésnövelő termékek használatára vonatkozóan, az emberi egészség és a környezet védelme céljából, amennyiben ezek a rendelkezések nem teszik szükségessé a jelen rendelettel összhangban álló CE-jelölésű termésnövelő termékek módosítását, és nem befolyásolják ezek piaci elérhetőségének feltételeit.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételével párhuzamosan útmutató dokumentumot ad ki, amelyben pontos információkat ad és példákkal szemlélteti a gyártók és a piacfelügyeleti hatóságok számára, hogy a címkének milyennek kell lennie. Ez az útmutató dokumentum pontosítja III. melléklet 1. részének 2. pontja d) alpontjában említett további releváns információkat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételével párhuzamosan útmutató dokumentumot ad ki, amelyben pontos információkat ad és példákkal szemlélteti a gyártók és a piacfelügyeleti hatóságok számára, hogy a címkének milyennek kell lennie. Ez az útmutató dokumentum pontosítja III. melléklet 1. részének 2. pontja d) alpontjában említett további releváns információkat is.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A gyártók a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot az említett dokumentumok tárgyát képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatalát követően
  10
  évig megőrzik. | (3)   A gyártók a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot az említett dokumentumok tárgyát képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatalát követően
  öt
  évig megőrzik. |
| | (Jelen módosítás az összes technikai dokumentáció megőrzésére vonatkozó határidőt érintő horizontális módosítá.; A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A gyártók a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot az említett dokumentumok tárgyát képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatalát követően
  10
  évig megőrzik.

(3)   A gyártók a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot az említett dokumentumok tárgyát képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatalát követően
  öt
  évig megőrzik.

(Jelen módosítás az összes technikai dokumentáció megőrzésére vonatkozó határidőt érintő horizontális módosítá.; A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

(Jelen módosítás az összes technikai dokumentáció megőrzésére vonatkozó határidőt érintő horizontális módosítá.; A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

6 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A gyártók biztosítják a sorozatgyártás részét képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek ezen rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások meglétét. Megfelelően figyelembe kell venni a termésnövelő termék
  gyártási módszerében vagy
  jellemzőiben bekövetkezett változásokat, valamint a harmonizált szabványok, a 13. cikkben említett általános előírások vagy egyéb olyan vonatkozó műszaki előírások változásait, amelyek alapján a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelelőségét megállapították. | A gyártók biztosítják a sorozatgyártás részét képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek ezen rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások meglétét. Megfelelően figyelembe kell venni a termésnövelő termék jellemzőiben bekövetkezett változásokat, valamint a harmonizált szabványok, a 13. cikkben említett általános előírások vagy egyéb olyan vonatkozó műszaki előírások változásait, amelyek alapján a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelelőségét megállapították. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A gyártók biztosítják a sorozatgyártás részét képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek ezen rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások meglétét. Megfelelően figyelembe kell venni a termésnövelő termék
  gyártási módszerében vagy
  jellemzőiben bekövetkezett változásokat, valamint a harmonizált szabványok, a 13. cikkben említett általános előírások vagy egyéb olyan vonatkozó műszaki előírások változásait, amelyek alapján a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelelőségét megállapították.

gyártási módszerében vagy

A gyártók biztosítják a sorozatgyártás részét képező, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek ezen rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások meglétét. Megfelelően figyelembe kell venni a termésnövelő termék jellemzőiben bekövetkezett változásokat, valamint a harmonizált szabványok, a 13. cikkben említett általános előírások vagy egyéb olyan vonatkozó műszaki előírások változásait, amelyek alapján a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelelőségét megállapították.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

6 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, a gyártók elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat,
  szükség esetén
  nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről. | Ha egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, a gyártók
  a fogyasztók egészsége és biztonsága, valamint a környezet védelme érdekében
  elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat
  és a piacfelügyeleti hatóságokat
  minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, a gyártók elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat,
  szükség esetén
  nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.

szükség esetén

Ha egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, a gyártók
  a fogyasztók egészsége és biztonsága, valamint a környezet védelme érdekében
  elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat
  és a piacfelügyeleti hatóságokat
  minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.

a fogyasztók egészsége és biztonsága, valamint a környezet védelme érdekében

és a piacfelügyeleti hatóságokat

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 6 bekezdés

6 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A gyártók a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Postai címként egy olyan pontot jelölnek meg, ahol a gyártóval kapcsolatba lehet lépni.
  Az elérhetőséget a végfelhasználók és
  a 
  piacfelügyeleti hatóságok
  számára könnyen érthető nyelven
  tüntetik fel
  . | (6)   A gyártók a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Postai címként egy olyan pontot jelölnek meg, ahol a gyártóval kapcsolatba lehet lépni.
  Az említett információkat
  a 
  végfelhasználók
  számára könnyen érthető nyelven
  kell feltüntetni az érintett tagállam által meghatározottaknak megfelelően, és annak egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A gyártók a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Postai címként egy olyan pontot jelölnek meg, ahol a gyártóval kapcsolatba lehet lépni.
  Az elérhetőséget a végfelhasználók és
  a 
  piacfelügyeleti hatóságok
  számára könnyen érthető nyelven
  tüntetik fel
  .

(6)   A gyártók a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Postai címként egy olyan pontot jelölnek meg, ahol a gyártóval kapcsolatba lehet lépni.
  Az említett információkat
  a 
  végfelhasználók
  számára könnyen érthető nyelven
  kell feltüntetni az érintett tagállam által meghatározottaknak megfelelően, és annak egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie
  .

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 7 bekezdés

6 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A gyártók
  biztosítják
  , hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékek
  címkézése megfeleljen a III. mellékletnek, illetve amennyiben a 
  termésnövelő terméket
  csomagolás nélkül
  szállítják
  ,
  hogy
  a 
  címkeszöveget a
  termésnövelő
  terméket
  kísérő dokumentum tartalmazza
  , és
  a 
  termék forgalomba hozatalkor ellenőrzés céljából hozzáférhető legyen. A címkeszöveget
  a végfelhasználók számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni
  az érintett tagállam által meghatározottaknak megfelelően, és
  egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell
  lennie
  . | (7)   A gyártók
  gondoskodnak arról
  , hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  anyagok
  címkézése megfeleljen a III. mellékletnek, illetve
  hogy
  amennyiben a 
  csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a
  csomagolás nélkül
  szállított
  ,
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében
  a 
  CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  anyagot
  kísérő dokumentum tartalmazza
  az előírt információkat.
   A 
  III. melléklettel összhangban szükséges információkat az érintett tagállam által meghatározott,
  a végfelhasználók számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni
  , és a szóban forgó információknak
  egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell
  lenniük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A gyártók
  biztosítják
  , hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékek
  címkézése megfeleljen a III. mellékletnek, illetve amennyiben a 
  termésnövelő terméket
  csomagolás nélkül
  szállítják
  ,
  hogy
  a 
  címkeszöveget a
  termésnövelő
  terméket
  kísérő dokumentum tartalmazza
  , és
  a 
  termék forgalomba hozatalkor ellenőrzés céljából hozzáférhető legyen. A címkeszöveget
  a végfelhasználók számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni
  az érintett tagállam által meghatározottaknak megfelelően, és
  egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell
  lennie
  .

(7)   A gyártók
  gondoskodnak arról
  , hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  anyagok
  címkézése megfeleljen a III. mellékletnek, illetve
  hogy
  amennyiben a 
  csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a
  csomagolás nélkül
  szállított
  ,
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében
  a 
  CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  anyagot
  kísérő dokumentum tartalmazza
  az előírt információkat.
   A 
  III. melléklettel összhangban szükséges információkat az érintett tagállam által meghatározott,
  a végfelhasználók számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni
  , és a szóban forgó információknak
  egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell
  lenniük
  .

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 10 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 10 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10)   A gyártó jelentést nyújt be a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóságnak a IV. mellékletben a következő CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékekre előírt robbanékonysági vizsgálatról
  : | (10)   A gyártó jelentést nyújt be a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóságnak a IV. mellékletben
  előírt robbanékonysági vizsgálatról, és garantálja, hogy
  a következő CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékek átmennek ezen a vizsgálaton
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10)   A gyártó jelentést nyújt be a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóságnak a IV. mellékletben a következő CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékekre előírt robbanékonysági vizsgálatról
  :

(10)   A gyártó jelentést nyújt be a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóságnak a IV. mellékletben
  előírt robbanékonysági vizsgálatról, és garantálja, hogy
  a következő CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékek átmennek ezen a vizsgálaton
  :

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 10 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

6 cikk – 10 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az I. melléklet 7. funkció szerinti termékkategória meghatározása szerinti, az a) pontban említett trágyák valamelyikét tartalmazó
  kevert termésnövelő
  termékek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az I. melléklet 7. funkció szerinti termékkategória meghatározása szerinti, az a) pontban említett trágyák valamelyikét tartalmazó
  kevert termésnövelő
  termékek.

kevert termésnövelő

| b) | az I. melléklet 7. funkció szerinti termékkategória meghatározása szerinti, az a) pontban említett trágyák valamelyikét tartalmazó
  , különböző funkció szerinti termékkategóriákból vett
  termékek
  kombinációja
  . |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet 7. funkció szerinti termékkategória meghatározása szerinti, az a) pontban említett trágyák valamelyikét tartalmazó
  , különböző funkció szerinti termékkategóriákból vett
  termékek
  kombinációja
  .

, különböző funkció szerinti termékkategóriákból vett

kombinációja

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 10 bekezdés – 2 albekezdés

6 cikk – 10 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jelentést legalább az érintett termékek forgalomba hozatala előtt öt
  nappal
  be kell nyújtani. | A jelentést legalább az érintett termékek forgalomba hozatala előtt öt
  munkanappal
  be kell nyújtani.
  A tagállami illetékes hatóságok felsorolását a Bizottság honlapján kell ismertetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jelentést legalább az érintett termékek forgalomba hozatala előtt öt
  nappal
  be kell nyújtani.

nappal

A jelentést legalább az érintett termékek forgalomba hozatala előtt öt
  munkanappal
  be kell nyújtani.
  A tagállami illetékes hatóságok felsorolását a Bizottság honlapján kell ismertetni.

munkanappal

A tagállami illetékes hatóságok felsorolását a Bizottság honlapján kell ismertetni.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az importőrök kizárólag
  megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékeket hozhatnak
  forgalomba
  a piacon
  . | (1)   
  Kizárólag
  megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékek importálhatók az Unióba és hozhatók
  forgalomba
  az Unió piacán
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az importőrök kizárólag
  megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékeket hozhatnak
  forgalomba
  a piacon
  .

(1)   
  Kizárólag
  megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termékek importálhatók az Unióba és hozhatók
  forgalomba
  az Unió piacán
  .

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a 14. cikkben említett releváns megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak arról, hogy a gyártó elkészítette a műszaki dokumentációt, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket az EU-megfelelőségi nyilatkozat és szükséges dokumentumok kísérik, továbbá arról is, hogy a gyártó teljesítette a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeket. Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  az I., a II. vagy a III. mellékletben előírt vonatkozó biztonsági követelményeknek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelenten az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, erről tájékoztatja a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságokat. | (2)   A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a 14. cikkben említett releváns megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak arról, hogy a gyártó elkészítette a műszaki dokumentációt, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket az EU-megfelelőségi nyilatkozat és szükséges dokumentumok kísérik, továbbá arról is, hogy a gyártó teljesítette a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeket. Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  e rendelet követelményeinek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelenten az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, erről tájékoztatja a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a 14. cikkben említett releváns megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak arról, hogy a gyártó elkészítette a műszaki dokumentációt, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket az EU-megfelelőségi nyilatkozat és szükséges dokumentumok kísérik, továbbá arról is, hogy a gyártó teljesítette a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeket. Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  az I., a II. vagy a III. mellékletben előírt vonatkozó biztonsági követelményeknek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelenten az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, erről tájékoztatja a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságokat.

(2)   A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a 14. cikkben említett releváns megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak arról, hogy a gyártó elkészítette a műszaki dokumentációt, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket az EU-megfelelőségi nyilatkozat és szükséges dokumentumok kísérik, továbbá arról is, hogy a gyártó teljesítette a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeket. Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  e rendelet követelményeinek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelenten az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, erről tájékoztatja a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságokat.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóságok számára könnyen érthető nyelven tüntetik fel. | (3)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket
  , valamint a harmadik országbeli gyártót
  . Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóságok számára könnyen érthető nyelven tüntetik fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóságok számára könnyen érthető nyelven tüntetik fel.

(3)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csomagolásán vagy – ha a termésnövelő terméket csomagolás nélkül szállítják – a kísérő dokumentációban feltüntetik nevüket, bejegyzett márkanevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket
  , valamint a harmadik országbeli gyártót
  . Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóságok számára könnyen érthető nyelven tüntetik fel.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

8 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Az importőrök
  gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termék
  a III. mellékletnek
  megfelelően legyen címkézve
  az adott tagállam által meghatározott, a végfelhasználók
  által
  könnyen érthető nyelven. | (4)   
  A gyártók
  gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  anyagok címkézése megfeleljen
  a III. mellékletnek
  , illetve hogy amennyiben a csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a csomagolás nélkül szállított, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentum tartalmazza az előírt információkat. A III. melléklettel összhangban szükséges információkat
  az adott tagállam által meghatározott, a végfelhasználók
  számára
  könnyen érthető nyelven
  kell feltüntetni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  Az importőrök
  gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termék
  a III. mellékletnek
  megfelelően legyen címkézve
  az adott tagállam által meghatározott, a végfelhasználók
  által
  könnyen érthető nyelven.

(4)   
  A gyártók
  gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  anyagok címkézése megfeleljen
  a III. mellékletnek
  , illetve hogy amennyiben a csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a csomagolás nélkül szállított, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentum tartalmazza az előírt információkat. A III. melléklettel összhangban szükséges információkat
  az adott tagállam által meghatározott, a végfelhasználók
  számára
  könnyen érthető nyelven
  kell feltüntetni
  .

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 6 bekezdés

8 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Ha
  a
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, az importőrök elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat,
  szükség esetén
  nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről. | (6)   Ha
  egy
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, az importőrök
  a fogyasztók egészsége és biztonsága, valamint a környezet védelme érdekében
  elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Ha
  a
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, az importőrök elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat,
  szükség esetén
  nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.

(6)   Ha
  egy
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék teljesítményére vagy az általa jelentett kockázatra tekintettel indokolt, az importőrök
  a fogyasztók egészsége és biztonsága, valamint a környezet védelme érdekében
  elvégzik a forgalmazott termésnövelő termékek mintavételes vizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről és a nem megfelelő termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 8 bekezdés

8 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalomba hozatalát követően
  10
  évig megőrzik és a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen. | (8)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalomba hozatalát követően
  öt
  évig megőrzik és a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen.
  Az importőrök kérésre a szóban forgó gazdasági szereplők rendelkezésére bocsátják az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalomba hozatalát követően
  10
  évig megőrzik és a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen.

(8)   Az importőrök a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalomba hozatalát követően
  öt
  évig megőrzik és a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen.
  Az importőrök kérésre a szóban forgó gazdasági szereplők rendelkezésére bocsátják az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

9 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Egy adott, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazását megelőzően a forgalmazók ellenőrzik, hogy mellékelték-e hozzá az
  EU-megfelelőségi nyilatkozatot és az
  előírt dokumentációt, továbbá hogy a III. mellékletnek megfelelően van-e címkézve a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazása szerinti tagállam végfelhasználói által könnyen érthető nyelven, továbbá hogy a gyártó és importőr eleget tett-e a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében, illetve a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. | Egy adott, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazását megelőzően a forgalmazók ellenőrzik, hogy mellékelték-e hozzá az előírt dokumentációt, továbbá hogy a III. mellékletnek megfelelően van-e címkézve a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazása szerinti tagállam végfelhasználói által könnyen érthető nyelven, továbbá hogy a gyártó és importőr eleget tett-e a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében, illetve a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
  Amennyiben a csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a csomagolás nélkül szállított, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében forgalmazók gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentum tartalmazza az előírt információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Egy adott, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazását megelőzően a forgalmazók ellenőrzik, hogy mellékelték-e hozzá az
  EU-megfelelőségi nyilatkozatot és az
  előírt dokumentációt, továbbá hogy a III. mellékletnek megfelelően van-e címkézve a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazása szerinti tagállam végfelhasználói által könnyen érthető nyelven, továbbá hogy a gyártó és importőr eleget tett-e a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében, illetve a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

EU-megfelelőségi nyilatkozatot és az

Egy adott, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazását megelőzően a forgalmazók ellenőrzik, hogy mellékelték-e hozzá az előírt dokumentációt, továbbá hogy a III. mellékletnek megfelelően van-e címkézve a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék forgalmazása szerinti tagállam végfelhasználói által könnyen érthető nyelven, továbbá hogy a gyártó és importőr eleget tett-e a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében, illetve a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
  Amennyiben a csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a csomagolás nélkül szállított, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében forgalmazók gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentum tartalmazza az előírt információkat.

Amennyiben a csomagolás túl kicsi ahhoz, hogy a címkén szerepeljen az összes információ, vagy a csomagolás nélkül szállított, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagok esetében forgalmazók gondoskodnak arról, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentum tartalmazza az előírt információkat.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

9 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  az I., a II. vagy a III. mellékletben előírt vonatkozó biztonsági követelményeknek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, a forgalmazó erről tájékoztatja a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat. | Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  e rendelet követelményeinek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, a forgalmazó erről tájékoztatja a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  az I., a II. vagy a III. mellékletben előírt vonatkozó biztonsági követelményeknek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, a forgalmazó erről tájékoztatja a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.

az I., a II. vagy a III. mellékletben előírt vonatkozó biztonsági követelményeknek

Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg
  e rendelet követelményeinek
  , a termésnövelő terméket nem hozza forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék elfogadhatatlan kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészsége, a biztonság vagy a környezet szempontjából, a forgalmazó erről tájékoztatja a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.

e rendelet követelményeinek

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 13. cikkben említett általános előírások sérelme nélkül
  azokról a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az I., a II. és a III. mellékletben megállapított azon követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek. | Azokról a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , vagy amelyeket e szabványoknak, illetve azok egyes részeinek megfelelően vizsgáltak
  , vélelmezni kell, hogy megfelelnek az I., a II. és a III. mellékletben megállapított azon követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 13. cikkben említett általános előírások sérelme nélkül
  azokról a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az I., a II. és a III. mellékletben megállapított azon követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek.

A 13. cikkben említett általános előírások sérelme nélkül

Azokról a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , vagy amelyeket e szabványoknak, illetve azok egyes részeinek megfelelően vizsgáltak
  , vélelmezni kell, hogy megfelelnek az I., a II. és a III. mellékletben megállapított azon követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek.

, vagy amelyeket e szabványoknak, illetve azok egyes részeinek megfelelően vizsgáltak

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  Bizottság
  az
  általános előírásokat meghatározó végrehajtási aktusokat fogadhat el;
  az
  ezeknek való megfelelés biztosítja
  az
  I.
  , a 
  II. és
  a 
  III. mellékletben megállapított azon követelmények teljesítését
  ,
  amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek
  . Az említett végrehajtási aktusokat a 41. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | Amennyiben egy adott, az I.,
  a 
  II. vagy a III. mellékletben megállapított követelményre nem terjednek ki
  az
  olyan harmonizált szabványok, illetve azok egyes részei, amelyek hivatkozásait közzétették
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában, vagy amennyiben egy vagy több európai szabványügyi szervezet azon kérésére, hogy fogalmazzanak meg harmonizált szabványokat
  az
  adott követelményre nézve
  , a 
  Bizottság szükségtelen késlekedéseket állapít meg
  a 
  szóban forgó szabvány elfogadása tekintetében, a Bizottság elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat
  ,
  amelyek egységes szabványokat állapítanak meg az említett követelmények vonatkozásában
  . Az említett végrehajtási aktusokat a 41. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  Bizottság
  az
  általános előírásokat meghatározó végrehajtási aktusokat fogadhat el;
  az
  ezeknek való megfelelés biztosítja
  az
  I.
  , a 
  II. és
  a 
  III. mellékletben megállapított azon követelmények teljesítését
  ,
  amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek
  . Az említett végrehajtási aktusokat a 41. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Bizottság

általános előírásokat meghatározó végrehajtási aktusokat fogadhat el;

ezeknek való megfelelés biztosítja

I.

II. és

III. mellékletben megállapított azon követelmények teljesítését

amelyekre az említett szabványok vagy azok részei kiterjednek

Amennyiben egy adott, az I.,
  a 
  II. vagy a III. mellékletben megállapított követelményre nem terjednek ki
  az
  olyan harmonizált szabványok, illetve azok egyes részei, amelyek hivatkozásait közzétették
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában, vagy amennyiben egy vagy több európai szabványügyi szervezet azon kérésére, hogy fogalmazzanak meg harmonizált szabványokat
  az
  adott követelményre nézve
  , a 
  Bizottság szükségtelen késlekedéseket állapít meg
  a 
  szóban forgó szabvány elfogadása tekintetében, a Bizottság elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat
  ,
  amelyek egységes szabványokat állapítanak meg az említett követelmények vonatkozásában
  . Az említett végrehajtási aktusokat a 41. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Amennyiben egy adott, az I.,

II. vagy a III. mellékletben megállapított követelményre nem terjednek ki

olyan harmonizált szabványok, illetve azok egyes részei, amelyek hivatkozásait közzétették

Európai Unió Hivatalos Lapjában, vagy amennyiben egy vagy több európai szabványügyi szervezet azon kérésére, hogy fogalmazzanak meg harmonizált szabványokat

adott követelményre nézve

Bizottság szükségtelen késlekedéseket állapít meg

szóban forgó szabvány elfogadása tekintetében, a Bizottság elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat

amelyek egységes szabványokat állapítanak meg az említett követelmények vonatkozásában

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A CE-jelölést jól láthatóan, könnyen olvashatóan és letörölhetetlen módon kell feltüntetni a 
  kísérő dokumentumokon és –
  amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  terméket
  csomagolás nélkül szállítják – a 
  csomagoláson
  . | (1)   A CE-jelölést jól láthatóan, könnyen olvashatóan és letörölhetetlen módon kell feltüntetni a 
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag csomagolásán, vagy
  amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  anyagot
  csomagolás nélkül szállítják
  , akkor
  a 
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentumokban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A CE-jelölést jól láthatóan, könnyen olvashatóan és letörölhetetlen módon kell feltüntetni a 
  kísérő dokumentumokon és –
  amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  terméket
  csomagolás nélkül szállítják – a 
  csomagoláson
  .

(1)   A CE-jelölést jól láthatóan, könnyen olvashatóan és letörölhetetlen módon kell feltüntetni a 
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyag csomagolásán, vagy
  amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  anyagot
  csomagolás nélkül szállítják
  , akkor
  a 
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő anyagot kísérő dokumentumokban
  .

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

17 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A CE-jelölést
  a IV. melléklet D1. moduljában említett megfelelőségértékelésben részt vevő bejelentett szervezet azonosító száma követi
  . | A CE-jelölést
  egy bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben azt a IV. melléklet előírja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A CE-jelölést
  a IV. melléklet D1. moduljában említett megfelelőségértékelésben részt vevő bejelentett szervezet azonosító száma követi
  .

a IV. melléklet D1. moduljában említett megfelelőségértékelésben részt vevő bejelentett szervezet azonosító száma követi

A CE-jelölést
  egy bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben azt a IV. melléklet előírja
  .

egy bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben azt a IV. melléklet előírja

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  hasznosítási műveleten
  átesett
  ,
  az e
  rendeletben megállapított követelményeknek eleget tevő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  terméket
  úgy kell tekinteni, hogy megfelel a 2008/98/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, és ezért
  a továbbiakban
  nem tekintendő hulladéknak. | Amennyiben egy hulladéknak tekintett anyag
  hasznosítási műveleten
  esett át
  ,
  és egy adott – a
  rendeletben megállapított követelményeknek eleget tevő – CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termék ilyen anyagot tartalmaz vagy ilyen anyagból áll, ezt az anyagot
  úgy kell tekinteni, hogy megfelel a 2008/98/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, és ezért
  az az EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításának időpontjától
  nem tekintendő hulladéknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  hasznosítási műveleten
  átesett
  ,
  az e
  rendeletben megállapított követelményeknek eleget tevő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  terméket
  úgy kell tekinteni, hogy megfelel a 2008/98/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, és ezért
  a továbbiakban
  nem tekintendő hulladéknak.

A

átesett

az e

terméket

a továbbiakban

Amennyiben egy hulladéknak tekintett anyag
  hasznosítási műveleten
  esett át
  ,
  és egy adott – a
  rendeletben megállapított követelményeknek eleget tevő – CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termék ilyen anyagot tartalmaz vagy ilyen anyagból áll, ezt az anyagot
  úgy kell tekinteni, hogy megfelel a 2008/98/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, és ezért
  az az EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításának időpontjától
  nem tekintendő hulladéknak.

Amennyiben egy hulladéknak tekintett anyag

esett át

és egy adott – a

termék ilyen anyagot tartalmaz vagy ilyen anyagból áll, ezt az anyagot

az az EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításának időpontjától

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés

30 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A bejelentő
  tagállam
  kérésre a Bizottság rendelkezésére
  bocsátja
  az érintett bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt. | (2)   A bejelentő
  hatóságok
  kérésre a Bizottság rendelkezésére
  bocsátják
  az érintett bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A bejelentő
  tagállam
  kérésre a Bizottság rendelkezésére
  bocsátja
  az érintett bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

(2)   A bejelentő
  hatóságok
  kérésre a Bizottság rendelkezésére
  bocsátják
  az érintett bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 3 bekezdés

31 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette az I., a II. vagy a III. mellékletben, a megfelelő harmonizált szabványokban, a 13. cikkben említett általános
  előírásokban vagy egyéb műszaki
  előírásokban megállapított követelményeket, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és nem ad ki tanúsítványt. | (3)   Amennyiben a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette az I., a II. vagy a III. mellékletben, a megfelelő harmonizált szabványokban
  vagy
  a 13. cikkben említett általános előírásokban megállapított követelményeket, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és nem ad ki
  megfelelőségi
  tanúsítványt
  vagy jóváhagyó határozatot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette az I., a II. vagy a III. mellékletben, a megfelelő harmonizált szabványokban, a 13. cikkben említett általános
  előírásokban vagy egyéb műszaki
  előírásokban megállapított követelményeket, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és nem ad ki tanúsítványt.

(3)   Amennyiben a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette az I., a II. vagy a III. mellékletben, a megfelelő harmonizált szabványokban
  vagy
  a 13. cikkben említett általános előírásokban megállapított követelményeket, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és nem ad ki
  megfelelőségi
  tanúsítványt
  vagy jóváhagyó határozatot
  .

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 4 bekezdés

31 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben a tanúsítvány kiadása után a megfelelőség ellenőrzése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy valamely CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a továbbiakban nem felel meg a követelményeknek, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt. | (4)   Amennyiben a tanúsítvány
  vagy a jóváhagyó határozat
  kiadása után a megfelelőség ellenőrzése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy valamely CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a továbbiakban nem felel meg a követelményeknek, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt
  vagy a jóváhagyó határozatot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben a tanúsítvány kiadása után a megfelelőség ellenőrzése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy valamely CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a továbbiakban nem felel meg a követelményeknek, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt.

(4)   Amennyiben a tanúsítvány
  vagy a jóváhagyó határozat
  kiadása után a megfelelőség ellenőrzése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy valamely CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a továbbiakban nem felel meg a követelményeknek, felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt
  vagy a jóváhagyó határozatot
  .

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 5 bekezdés

31 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Amennyiben a korrekciós intézkedéseket nem hozzák meg, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt. | (5)   Amennyiben a korrekciós intézkedéseket nem hozzák meg, vagy azok nem érik el a kívánt hatást,
  és a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék így továbbra sem felel meg e rendelet követelményeinek,
  a bejelentett szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt
  vagy a jóváhagyó határozatot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Amennyiben a korrekciós intézkedéseket nem hozzák meg, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt.

(5)   Amennyiben a korrekciós intézkedéseket nem hozzák meg, vagy azok nem érik el a kívánt hatást,
  és a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék így továbbra sem felel meg e rendelet követelményeinek,
  a bejelentett szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt
  vagy a jóváhagyó határozatot
  .

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – a pont

33 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tanúsítványok bárminemű elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tanúsítványok bárminemű elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;

| a) | a tanúsítványok
  vagy jóváhagyó határozatok
  bárminemű elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványok
  vagy jóváhagyó határozatok
  bárminemű elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;

vagy jóváhagyó határozatok

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – cím

37 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kockázatot jelentő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek kezelésére vonatkozó nemzeti szintű eljárások | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kockázatot jelentő, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek kezelésére vonatkozó nemzeti szintű eljárások

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

37 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben valamely tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, akkor elvégzik az érintett termésnövelő termék értékelését, amely kiterjed az ezen rendeletben meghatározott
  követelményekre
  is. Az érintett gazdasági szereplők e célból a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal. | Amennyiben valamely tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre,
  vagy a közérdek védelmének valamely más, e rendelet által lefedett szempontjára,
  akkor elvégzik az érintett termésnövelő termék értékelését, amely kiterjed az ezen rendeletben meghatározott
  valamennyi vonatkozó követelményre
  is. Az érintett gazdasági szereplők e célból a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal. |
| | (A módosítás az „elfogadhatatlan kockázat” kifejezés „kockázat” kifejezéssel való helyettesítésére vonatkozó horizontális módosítást is magában foglalja. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben valamely tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, akkor elvégzik az érintett termésnövelő termék értékelését, amely kiterjed az ezen rendeletben meghatározott
  követelményekre
  is. Az érintett gazdasági szereplők e célból a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

követelményekre

Amennyiben valamely tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy egy CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre,
  vagy a közérdek védelmének valamely más, e rendelet által lefedett szempontjára,
  akkor elvégzik az érintett termésnövelő termék értékelését, amely kiterjed az ezen rendeletben meghatározott
  valamennyi vonatkozó követelményre
  is. Az érintett gazdasági szereplők e célból a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

vagy a közérdek védelmének valamely más, e rendelet által lefedett szempontjára,

valamennyi vonatkozó követelményre

(A módosítás az „elfogadhatatlan kockázat” kifejezés „kockázat” kifejezéssel való helyettesítésére vonatkozó horizontális módosítást is magában foglalja. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

(A módosítás az „elfogadhatatlan kockázat” kifejezés „kockázat” kifejezéssel való helyettesítésére vonatkozó horizontális módosítást is magában foglalja. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

37 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg az ezen rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják a gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére annak érdekében, hogy a termésnövelő
  termék ésszerű időn belül
  megfeleljen az említett követelményeknek, vagy kivonják a terméket a forgalomból, visszahívják azt
  , vagy
  eltávolítsák róla a CE-jelölést. | Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg az ezen rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják a gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére annak érdekében, hogy a termésnövelő megfeleljen az említett követelményeknek, vagy
  – az előírásuktól függően és a veszély jellegével arányosan észszerű időn belül –
  kivonják a terméket a forgalomból
  vagy
  visszahívják azt
  és
  eltávolítsák róla a CE-jelölést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg az ezen rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják a gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére annak érdekében, hogy a termésnövelő
  termék ésszerű időn belül
  megfeleljen az említett követelményeknek, vagy kivonják a terméket a forgalomból, visszahívják azt
  , vagy
  eltávolítsák róla a CE-jelölést.

termék ésszerű időn belül

, vagy

Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nem felel meg az ezen rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják a gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére annak érdekében, hogy a termésnövelő megfeleljen az említett követelményeknek, vagy
  – az előírásuktól függően és a veszély jellegével arányosan észszerű időn belül –
  kivonják a terméket a forgalomból
  vagy
  visszahívják azt
  és
  eltávolítsák róla a CE-jelölést.

– az előírásuktól függően és a veszély jellegével arányosan észszerű időn belül –

vagy

és

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

37 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő ideiglenes intézkedést a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében. | Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő ideiglenes intézkedést a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.
  A piacfelügyeleti hatóságok ezzel kapcsolatos kötelezettségei nem csorbítják a tagállamoknak azt a jogát, hogy szabályozhatják a CE-jelöléssel el nem látott, a piacon beszerezhető termésnövelő termékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő ideiglenes intézkedést a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.

Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő ideiglenes intézkedést a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.
  A piacfelügyeleti hatóságok ezzel kapcsolatos kötelezettségei nem csorbítják a tagállamoknak azt a jogát, hogy szabályozhatják a CE-jelöléssel el nem látott, a piacon beszerezhető termésnövelő termékeket.

A piacfelügyeleti hatóságok ezzel kapcsolatos kötelezettségei nem csorbítják a tagállamoknak azt a jogát, hogy szabályozhatják a CE-jelöléssel el nem látott, a piacon beszerezhető termésnövelő termékeket.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 5 bekezdés – b pont

37 cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  megfelelőség vélelmezését megalapozó, a
  12. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  megfelelőség vélelmezését megalapozó, a
  12. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai.

megfelelőség vélelmezését megalapozó, a

| b) | a 12. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai; |
| --- | --- |

b)

a 12. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai;

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

37 cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 13. cikkben említett egységes előírások hiányosságai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a 13. cikkben említett egységes előírások hiányosságai.

a 13. cikkben említett egységes előírások hiányosságai.

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 2 a bekezdés (új)

38 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben a nemzeti intézkedés indokoltnak minősül, és a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék meg nem felelése a 37. cikk (5) bekezdésének ba) pontjában említett egységes előírások hiányosságainak a következménye, akkor a Bizottság haladéktalanul elfogad egy olyan végrehajtási jogi aktust, amely módosítja vagy hatályon kívül helyezi az érintett egységes előírást. Az említett végrehajtási aktusokat a 41. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben a nemzeti intézkedés indokoltnak minősül, és a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék meg nem felelése a 37. cikk (5) bekezdésének ba) pontjában említett egységes előírások hiányosságainak a következménye, akkor a Bizottság haladéktalanul elfogad egy olyan végrehajtási jogi aktust, amely módosítja vagy hatályon kívül helyezi az érintett egységes előírást. Az említett végrehajtási aktusokat a 41. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 1 bekezdés

39 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben egy tagállam a 37. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy bár a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelel ennek a rendeletnek, azonban mégis
  elfogadhatatlan
  kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy ésszerű időn belül vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett termésnövelő termék a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, vagy vonja ki a termésnövelő terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt. | (1)   Amennyiben egy tagállam a 37. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy bár a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelel ennek a rendeletnek, azonban mégis kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre,
  agy a közérdek védelmének valamely más, e rendelet által lefedett szempontjára, haladéktalanul
  felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy
  a piacfelügyeleti hatóságok által előírt
  ésszerű időn belül
  és a veszély jellegével arányosan
  vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett termésnövelő termék a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, vagy vonja ki a termésnövelő terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben egy tagállam a 37. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy bár a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelel ennek a rendeletnek, azonban mégis
  elfogadhatatlan
  kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy ésszerű időn belül vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett termésnövelő termék a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, vagy vonja ki a termésnövelő terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt.

(1)   Amennyiben egy tagállam a 37. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy bár a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék megfelel ennek a rendeletnek, azonban mégis kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre,
  agy a közérdek védelmének valamely más, e rendelet által lefedett szempontjára, haladéktalanul
  felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy
  a piacfelügyeleti hatóságok által előírt
  ésszerű időn belül
  és a veszély jellegével arányosan
  vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett termésnövelő termék a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, vagy vonja ki a termésnövelő terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk – 1 bekezdés – c pont

40 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket
  nem
  látták
  el
  az EU-megfelelőségi nyilatkozattal
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket
  nem
  látták
  el
  az EU-megfelelőségi nyilatkozattal
  ;

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméket

látták

az EU-megfelelőségi nyilatkozattal

| c) | az EU-megfelelőségi nyilatkozatot
  nem
  készítették
  el; |
| --- | --- |

c)

az EU-megfelelőségi nyilatkozatot
  nem
  készítették
  el;

az EU-megfelelőségi nyilatkozatot

készítették

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés

42 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján hozzáigazítsa az I–IV. mellékletet a tudományos és a műszaki fejlődéshez,
  valamint megkönnyítse
  az olyan CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek a belső piachoz való
  hozzáférését
  és szabad
  mozgását, | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján hozzáigazítsa az I–IV. mellékletet a tudományos és a műszaki fejlődéshez,
  figyelembe véve a tagállamokban már engedélyezett termékeket és anyagokat, különösen a termésnövelő termékek állati melléktermékekből és hasznosított hulladékból történő előállítása tekintetében, valamint
  az olyan, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek a belső piachoz való
  hozzáférésének
  és szabad
  mozgásának megkönnyítése céljából: |
| a) | amelyek tekintetében jelentős kereskedelem
  valószínűsíthető
  a belső piacon, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján hozzáigazítsa az I–IV. mellékletet a tudományos és a műszaki fejlődéshez,
  valamint megkönnyítse
  az olyan CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek a belső piachoz való
  hozzáférését
  és szabad
  mozgását,

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján hozzáigazítsa az I–IV. mellékletet a tudományos és a műszaki fejlődéshez,
  figyelembe véve a tagállamokban már engedélyezett termékeket és anyagokat, különösen a termésnövelő termékek állati melléktermékekből és hasznosított hulladékból történő előállítása tekintetében, valamint
  az olyan, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékeknek a belső piachoz való
  hozzáférésének
  és szabad
  mozgásának megkönnyítése céljából:

a)

amelyek tekintetében jelentős kereskedelem
  valószínűsíthető
  a belső piacon, és

valószínűsíthető

| a) | amelyek tekintetében jelentős kereskedelem
  lehetséges
  a belső piacon, és |
| --- | --- |

a)

amelyek tekintetében jelentős kereskedelem
  lehetséges
  a belső piacon, és

lehetséges

| b) | amelyek tekintetében tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy nem jelentenek
  elfogadhatatlan
  kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, valamint kellően hatékonyak. |
| --- | --- |

b)

amelyek tekintetében tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy nem jelentenek
  elfogadhatatlan
  kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, valamint kellően hatékonyak.

elfogadhatatlan

| b) | amelyek tekintetében tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy nem jelentenek kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, valamint kellően hatékonyak. |
| --- | --- |

b)

amelyek tekintetében tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy nem jelentenek kockázatot az emberek, állatok vagy növények egészségére, a biztonságra vagy a környezetre, valamint kellően hatékonyak.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 a bekezdés (új)

42 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  ... [E rendelet hatálybalépésének időpontja] után indokolatlan késedelmek nélkül a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a célból, hogy módosítsa a II. mellékletben meghatározott összetevő-kategóriákat, főként azért, hogy ezeket az összetevő-kategóriákat kiegészítse az állati melléktermékekkel – melyek tekintetében végpont került megállapításra, a struvittal, a bioszénnel és a hamualapú termékekkel, valamint meghatározza az említett kategóriák e termékekkel való kiegészítésének követelményeit. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság kifejezetten figyelembe veszi a tápanyagok kinyerése terén megvalósuló technológiai haladást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  ... [E rendelet hatálybalépésének időpontja] után indokolatlan késedelmek nélkül a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a célból, hogy módosítsa a II. mellékletben meghatározott összetevő-kategóriákat, főként azért, hogy ezeket az összetevő-kategóriákat kiegészítse az állati melléktermékekkel – melyek tekintetében végpont került megállapításra, a struvittal, a bioszénnel és a hamualapú termékekkel, valamint meghatározza az említett kategóriák e termékekkel való kiegészítésének követelményeit. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság kifejezetten figyelembe veszi a tápanyagok kinyerése terén megvalósuló technológiai haladást.

Módosítás 345

Módosítás 345

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 b bekezdés (új)

42 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy meghosszabbítsa az I. melléklet, II. rész, 1.B. funkció szerinti termékkategória (3) pontja a) pontjának 2. alpontjában és az I. melléklet, II. rész, 1.C. termékfunkció szerinti termékkategória (2) pontja a) pontjának 2. alpontjában meghatározott 20 mg/kg-os határérték hatályba lépésének időpontját, amennyiben alapos hatásvizsgálat alapján bizonyítéka van arra vonatkozóan, hogy egy szigorúbb határérték bevezetése komolyan veszélyeztetné az Unió termésnövelő termékekkel való ellátását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy meghosszabbítsa az I. melléklet, II. rész, 1.B. funkció szerinti termékkategória (3) pontja a) pontjának 2. alpontjában és az I. melléklet, II. rész, 1.C. termékfunkció szerinti termékkategória (2) pontja a) pontjának 2. alpontjában meghatározott 20 mg/kg-os határérték hatályba lépésének időpontját, amennyiben alapos hatásvizsgálat alapján bizonyítéka van arra vonatkozóan, hogy egy szigorúbb határérték bevezetése komolyan veszélyeztetné az Unió termésnövelő termékekkel való ellátását.

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

42 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben
  az (1) bekezdés értelmében
  a Bizottság módosítja a II. mellékletet annak érdekében, hogy új
  mikroorganizmusokkal
  egészítse ki az érintett organizmusokra vonatkozó összetevő-kategóriát, ezt a következő adatok alapján teszi meg: | (2)   Amennyiben a Bizottság módosítja a II. mellékletet annak érdekében, hogy új
  mikroorganizmus-törzsekkel
  egészítse ki az érintett organizmusokra vonatkozó összetevő-kategóriát, ezt
  – miután ellenőrizte, hogy a további mikroorganizmusok minden érintett törzse megfelel az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt követelményeknek –
  a következő adatok alapján teszi meg: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben
  az (1) bekezdés értelmében
  a Bizottság módosítja a II. mellékletet annak érdekében, hogy új
  mikroorganizmusokkal
  egészítse ki az érintett organizmusokra vonatkozó összetevő-kategóriát, ezt a következő adatok alapján teszi meg:

(2)   Amennyiben a Bizottság módosítja a II. mellékletet annak érdekében, hogy új
  mikroorganizmus-törzsekkel
  egészítse ki az érintett organizmusokra vonatkozó összetevő-kategóriát, ezt
  – miután ellenőrizte, hogy a további mikroorganizmusok minden érintett törzse megfelel az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt követelményeknek –
  a következő adatok alapján teszi meg:

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés – a pont

42 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a mikroorganizmus neve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a mikroorganizmus neve;

| a) | a mikroorganizmus neve
  törzsszinten
  ; |
| --- | --- |

a)

a mikroorganizmus neve
  törzsszinten
  ;

törzsszinten

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés – c pont

42 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a biztonságos gyártásra és a mikroorganizmus felhasználására vonatkozó
  historikus adatok
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a biztonságos gyártásra és a mikroorganizmus felhasználására vonatkozó
  historikus adatok
  ;

historikus adatok

| c) | a biztonságos gyártásra és a mikroorganizmus felhasználására vonatkozó
  tudományos szakirodalom
  ; |
| --- | --- |

c)

a biztonságos gyártásra és a mikroorganizmus felhasználására vonatkozó
  tudományos szakirodalom
  ;

tudományos szakirodalom

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés – d pont

42 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által meghatározott „vélelmezetten biztonságos” minősítés követelményeinek megfelelő mikroorganizmus-fajokkal fennálló taxonómiai kapcsolat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által meghatározott „vélelmezetten biztonságos” minősítés követelményeinek megfelelő mikroorganizmus-fajokkal fennálló taxonómiai kapcsolat;

| d) | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által meghatározott „vélelmezetten biztonságos” minősítés követelményeinek megfelelő mikroorganizmus-fajokkal fennálló taxonómiai kapcsolat
  , vagy hivatkozás a felhasznált mikroorganizmusok biztonságosságára vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványoknak való megfelelésre, vagy – ha nem állnak rendelkezésre ilyen harmonizált szabványok – a mikroorganizmusok biztonságosságának értékelésére vonatkozóan a Bizottság által elfogadott előírásoknak való megfelelésre
  ; |
| --- | --- |

d)

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által meghatározott „vélelmezetten biztonságos” minősítés követelményeinek megfelelő mikroorganizmus-fajokkal fennálló taxonómiai kapcsolat
  , vagy hivatkozás a felhasznált mikroorganizmusok biztonságosságára vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványoknak való megfelelésre, vagy – ha nem állnak rendelkezésre ilyen harmonizált szabványok – a mikroorganizmusok biztonságosságának értékelésére vonatkozóan a Bizottság által elfogadott előírásoknak való megfelelésre
  ;

, vagy hivatkozás a felhasznált mikroorganizmusok biztonságosságára vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványoknak való megfelelésre, vagy – ha nem állnak rendelkezésre ilyen harmonizált szabványok – a mikroorganizmusok biztonságosságának értékelésére vonatkozóan a Bizottság által elfogadott előírásoknak való megfelelésre

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

42 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e területen tapasztalható gyors technológiai fejlődés miatt a Bizottság ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja után egy évvel]-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének megfelelően a mikroorganizmusok értékelési kritériumainak meghatározásáról, amelyek felhasználhatók növénytápláló termékekben, egy pozitív listára történő névleges felvétel nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e területen tapasztalható gyors technológiai fejlődés miatt a Bizottság ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja után egy évvel]-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének megfelelően a mikroorganizmusok értékelési kritériumainak meghatározásáról, amelyek felhasználhatók növénytápláló termékekben, egy pozitív listára történő névleges felvétel nélkül.

Az e területen tapasztalható gyors technológiai fejlődés miatt a Bizottság ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja után egy évvel]-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének megfelelően a mikroorganizmusok értékelési kritériumainak meghatározásáról, amelyek felhasználhatók növénytápláló termékekben, egy pozitív listára történő névleges felvétel nélkül.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

42 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ... [Hat hónappal e rendelet hatálybalépésének dátumát követően]-ig a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 43. cikkel összhangban történő elfogadása révén módosítja a II. mellékletet, hogy az e rendelet II. mellékletének 11. összetevő-kategóriájában meghatározott állati melléktermékek listái tekintetében beillessze a mellékletbe az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott gyártásilánc-végpontokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

... [Hat hónappal e rendelet hatálybalépésének dátumát követően]-ig a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 43. cikkel összhangban történő elfogadása révén módosítja a II. mellékletet, hogy az e rendelet II. mellékletének 11. összetevő-kategóriájában meghatározott állati melléktermékek listái tekintetében beillessze a mellékletbe az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott gyártásilánc-végpontokat.

... [Hat hónappal e rendelet hatálybalépésének dátumát követően]-ig a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 43. cikkel összhangban történő elfogadása révén módosítja a II. mellékletet, hogy az e rendelet II. mellékletének 11. összetevő-kategóriájában meghatározott állati melléktermékek listái tekintetében beillessze a mellékletbe az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott gyártásilánc-végpontokat.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 3 a bekezdés (új)

42 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az (1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása során a Bizottság módosítja az összetevő-kategóriákat, melyek meghatározzák a II. mellékletben a tápanyagpolimerektől eltérő polimerekre vonatkozó követelményeket, tükrözve a legfrissebb tudományos eredményeket és a technológiai fejlődést, továbbá ... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapja után három évvel]-ig meghatározza a polimerikus szén szén-dioxiddá (CO2)való átalakulására vonatkozó kritériumokat, illetve a biológiai lebonthatóságra vonatkozó kapcsolódó vizsgálati módszereket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az (1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása során a Bizottság módosítja az összetevő-kategóriákat, melyek meghatározzák a II. mellékletben a tápanyagpolimerektől eltérő polimerekre vonatkozó követelményeket, tükrözve a legfrissebb tudományos eredményeket és a technológiai fejlődést, továbbá ... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapja után három évvel]-ig meghatározza a polimerikus szén szén-dioxiddá (CO2)való átalakulására vonatkozó kritériumokat, illetve a biológiai lebonthatóságra vonatkozó kapcsolódó vizsgálati módszereket.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 3 b bekezdés (új)

42 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Az (1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok (1) elfogadása során a Bizottság módosítja az összetevő-kategóriákat, melyek meghatározzák a II. mellékletben az egyéb ipari melléktermékekre vonatkozó kritériumokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék a jelenlegi gyártási eljárásokat, a technológiai fejlődést és a legfrissebb tudományos eredményeket, továbbá ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja után egy évvel]-ig meghatározza az ipari melléktermékekre vonatkozó kritériumokat az összetevő-kategóriába történő belefoglalás céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Az (1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok (1) elfogadása során a Bizottság módosítja az összetevő-kategóriákat, melyek meghatározzák a II. mellékletben az egyéb ipari melléktermékekre vonatkozó kritériumokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék a jelenlegi gyártási eljárásokat, a technológiai fejlődést és a legfrissebb tudományos eredményeket, továbbá ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja után egy évvel]-ig meghatározza az ipari melléktermékekre vonatkozó kritériumokat az összetevő-kategóriába történő belefoglalás céljából.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 3 a bekezdés (új)

43 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 1 bekezdés

44 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és haladéktalanul bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat. | A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és haladéktalanul bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat.
  A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak a szankciókra vonatkozó szabályaik érvényesítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és haladéktalanul bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat.

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és haladéktalanul bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat.
  A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak a szankciókra vonatkozó szabályaik érvényesítése érdekében.

A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak a szankciókra vonatkozó szabályaik érvényesítése érdekében.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

45 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1069/2009/EK rendelet

5 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | a (2) bekezdésben a következő albekezdés kerül beillesztésre az első albekezdés után:



  „A 32. cikk hatálya alá tartozó, a műtrágyák előállítására a tagállamokban már széles körben használt, állatokból származó termékek esetében a Bizottság ... [hat hónappal a termésnövelő termékekről szóló rendelet hatályba lépését követően]-ig meghatározza ezeket a végpontokat.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

a (2) bekezdésben a következő albekezdés kerül beillesztésre az első albekezdés után:

„A 32. cikk hatálya alá tartozó, a műtrágyák előállítására a tagállamokban már széles körben használt, állatokból származó termékek esetében a Bizottság ... [hat hónappal a termésnövelő termékekről szóló rendelet hatályba lépését követően]-ig meghatározza ezeket a végpontokat.”

„A 32. cikk hatálya alá tartozó, a műtrágyák előállítására a tagállamokban már széles körben használt, állatokból származó termékek esetében a Bizottság ... [hat hónappal a termésnövelő termékekről szóló rendelet hatályba lépését követően]-ig meghatározza ezeket a végpontokat.”

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1107/2009/EK rendelet

3 cikk – 34 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3 „34. | „növényi biostimuláns”: olyan termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül
  stimulálja
  a növény tápanyagellátási folyamatait azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3 „34.

„növényi biostimuláns”: olyan termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül
  stimulálja
  a növény tápanyagellátási folyamatait azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson:

stimulálja

| „34. | „növényi biostimuláns”: olyan termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül a növény tápanyagellátási folyamatait
  stimuláló anyagot vagy mikroorganizmust, vagy az ilyen anyagok és/vagy mikroorganizmusok bármely kombinációját tartalmazza,
  azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény
  vagy a növény rhizoszférája
  következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson: |
| --- | --- |

„34.

„növényi biostimuláns”: olyan termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül a növény tápanyagellátási folyamatait
  stimuláló anyagot vagy mikroorganizmust, vagy az ilyen anyagok és/vagy mikroorganizmusok bármely kombinációját tartalmazza,
  azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény
  vagy a növény rhizoszférája
  következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson:

stimuláló anyagot vagy mikroorganizmust, vagy az ilyen anyagok és/vagy mikroorganizmusok bármely kombinációját tartalmazza,

vagy a növény rhizoszférája

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1107/2009/EK rendelet

3 cikk – 34 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a növény
  minőségi tulajdonságai
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a növény
  minőségi tulajdonságai
  .

minőségi tulajdonságai

| c) | a növény
  minősége
  . |
| --- | --- |

c)

a növény
  minősége
  .

minősége

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1107/2009/EK rendelet

3 cikk – 34 pont – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a talaj, a rhizoszféra tápanyagellátása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a talaj, a rhizoszféra tápanyagellátása;

a talaj, a rhizoszféra tápanyagellátása;

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1107/2009/EK rendelet

3 cikk – 34 pont – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | szerves vegyületek bomlása a talajban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

szerves vegyületek bomlása a talajban;

szerves vegyületek bomlása a talajban;

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

46 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1107/2009/EK rendelet

3 cikk – 34 pont – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | humuszképződés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

humuszképződés;

humuszképződés;

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – cím

48 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Átmeneti rendelkezések | Átmeneti rendelkezések
  , jelentéstétel és felülvizsgálat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Átmeneti rendelkezések

Átmeneti rendelkezések
  , jelentéstétel és felülvizsgálat

, jelentéstétel és felülvizsgálat

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 1 bekezdés

48 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok nem akadályozzák meg a 2003/2003/EK rendeletnek megfelelően,
  [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]
  előtt az „EK-műtrágya” megjelölésű, műtrágyaként forgalomba hozott termékek forgalmazását. Az 5. cikk rendelkezései azonban értelemszerűen alkalmazandók ezekre a termékekre. | A tagállamok nem akadályozzák meg a 2003/2003/EK rendeletnek megfelelően, ...
  [tizenkét hónappal a rendelet alkalmazása után]
  előtt az „EK-műtrágya” megjelölésű, műtrágyaként forgalomba hozott termékek forgalmazását. Az 5. cikk rendelkezései azonban értelemszerűen alkalmazandók ezekre a termékekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok nem akadályozzák meg a 2003/2003/EK rendeletnek megfelelően,
  [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]
  előtt az „EK-műtrágya” megjelölésű, műtrágyaként forgalomba hozott termékek forgalmazását. Az 5. cikk rendelkezései azonban értelemszerűen alkalmazandók ezekre a termékekre.

[Publications office, please insert the date of application of this Regulation]

A tagállamok nem akadályozzák meg a 2003/2003/EK rendeletnek megfelelően, ...
  [tizenkét hónappal a rendelet alkalmazása után]
  előtt az „EK-műtrágya” megjelölésű, műtrágyaként forgalomba hozott termékek forgalmazását. Az 5. cikk rendelkezései azonban értelemszerűen alkalmazandók ezekre a termékekre.

[tizenkét hónappal a rendelet alkalmazása után]

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 1 a bekezdés (új)

48 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) Azok a tagállamok, amelyek a szerves-ásványi trágyában és szervetlen trágyában lévő kadmiumtartalomra (Cd) vonatkozóan az I melléklet II. részében foglalt 1(B)(3)a) és 1 (C)(I)(2)a) funkció szerinti termékkategóriában meghatározottnál alacsonyabb határértéket vezettek már be, e szigorúbb határértéket mindaddig fenntarthatják, amíg az e rendeletnek megfelelően meghatározott határérték annál alacsonyabb vagy azzal egyenlő. A tagállamok legkésőbb ... [hat hónappal e rendelet hatálybalépésének dátumát követően]-ig értesítik a Bizottságot az ilyen meglévő nemzeti intézkedésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a) Azok a tagállamok, amelyek a szerves-ásványi trágyában és szervetlen trágyában lévő kadmiumtartalomra (Cd) vonatkozóan az I melléklet II. részében foglalt 1(B)(3)a) és 1 (C)(I)(2)a) funkció szerinti termékkategóriában meghatározottnál alacsonyabb határértéket vezettek már be, e szigorúbb határértéket mindaddig fenntarthatják, amíg az e rendeletnek megfelelően meghatározott határérték annál alacsonyabb vagy azzal egyenlő. A tagállamok legkésőbb ... [hat hónappal e rendelet hatálybalépésének dátumát követően]-ig értesítik a Bizottságot az ilyen meglévő nemzeti intézkedésekről.

(1a) Azok a tagállamok, amelyek a szerves-ásványi trágyában és szervetlen trágyában lévő kadmiumtartalomra (Cd) vonatkozóan az I melléklet II. részében foglalt 1(B)(3)a) és 1 (C)(I)(2)a) funkció szerinti termékkategóriában meghatározottnál alacsonyabb határértéket vezettek már be, e szigorúbb határértéket mindaddig fenntarthatják, amíg az e rendeletnek megfelelően meghatározott határérték annál alacsonyabb vagy azzal egyenlő. A tagállamok legkésőbb ... [hat hónappal e rendelet hatálybalépésének dátumát követően]-ig értesítik a Bizottságot az ilyen meglévő nemzeti intézkedésekről.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 1 b bekezdés (új)

48 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) A Bizottság legkésőbb ... [az e rendelet alkalmazásának kezdetétől számított 42 hónap elteltével]-án/én jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e rendelet alkalmazását és annak átfogó hatását a célkitűzések elérése tekintetében, ideértve a kkv-kra gyakorolt hatást is. A jelentésnek elsősorban az alábbiakat kell megvizsgálnia: |
| | a) | a termésnövelő termékek belső piaca működésének értékelése – ideértve a megfelelőségértékelést és a piacfelügyelet hatékonyságát is –, a részleges harmonizálás termékekre kifejtett hatásának elemzése, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek és a nemzeti szabályok értelmében forgalomba hozott termésnövelő termékek felhasználási módjai és kereskedelmi forgalma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b) A Bizottság legkésőbb ... [az e rendelet alkalmazásának kezdetétől számított 42 hónap elteltével]-án/én jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e rendelet alkalmazását és annak átfogó hatását a célkitűzések elérése tekintetében, ideértve a kkv-kra gyakorolt hatást is. A jelentésnek elsősorban az alábbiakat kell megvizsgálnia:

(1b) A Bizottság legkésőbb ... [az e rendelet alkalmazásának kezdetétől számított 42 hónap elteltével]-án/én jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e rendelet alkalmazását és annak átfogó hatását a célkitűzések elérése tekintetében, ideértve a kkv-kra gyakorolt hatást is. A jelentésnek elsősorban az alábbiakat kell megvizsgálnia:

a)

a)

a termésnövelő termékek belső piaca működésének értékelése – ideértve a megfelelőségértékelést és a piacfelügyelet hatékonyságát is –, a részleges harmonizálás termékekre kifejtett hatásának elemzése, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek és a nemzeti szabályok értelmében forgalomba hozott termésnövelő termékek felhasználási módjai és kereskedelmi forgalma;

a termésnövelő termékek belső piaca működésének értékelése – ideértve a megfelelőségértékelést és a piacfelügyelet hatékonyságát is –, a részleges harmonizálás termékekre kifejtett hatásának elemzése, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek és a nemzeti szabályok értelmében forgalomba hozott termésnövelő termékek felhasználási módjai és kereskedelmi forgalma;

| b) | a szennyező anyagoknak az e rendelet I. mellékletében meghatározott szintjeire vonatkozó megszorítások alkalmazásának értékelése, bármilyen új, releváns tudományos információ a szennyező anyagok mérgező és rákkeltő hatása tekintetében – amennyiben elérhetővé válik –, ideértve a termésnövelő termékekben lévő urán-szennyezettség kockázatát is; |
| --- | --- |

b)

b)

a szennyező anyagoknak az e rendelet I. mellékletében meghatározott szintjeire vonatkozó megszorítások alkalmazásának értékelése, bármilyen új, releváns tudományos információ a szennyező anyagok mérgező és rákkeltő hatása tekintetében – amennyiben elérhetővé válik –, ideértve a termésnövelő termékekben lévő urán-szennyezettség kockázatát is;

a szennyező anyagoknak az e rendelet I. mellékletében meghatározott szintjeire vonatkozó megszorítások alkalmazásának értékelése, bármilyen új, releváns tudományos információ a szennyező anyagok mérgező és rákkeltő hatása tekintetében – amennyiben elérhetővé válik –, ideértve a termésnövelő termékekben lévő urán-szennyezettség kockázatát is;

| c) | a kadmiummentesítési technológiák fejlődésének, és az értéklánc mentén jelentkező hatásainak, mértékének és költségeinek, valamint a kadmium mint hulladék kezelésének értékelése; továbbá |
| --- | --- |

c)

c)

a kadmiummentesítési technológiák fejlődésének, és az értéklánc mentén jelentkező hatásainak, mértékének és költségeinek, valamint a kadmium mint hulladék kezelésének értékelése; továbbá

a kadmiummentesítési technológiák fejlődésének, és az értéklánc mentén jelentkező hatásainak, mértékének és költségeinek, valamint a kadmium mint hulladék kezelésének értékelése; továbbá

| d) | a nyersanyagbeszerzés kereskedelmére kifejtett hatások értékelése, ideértve a foszfátérc rendelkezésre állását is. |
| --- | --- |

d)

d)

a nyersanyagbeszerzés kereskedelmére kifejtett hatások értékelése, ideértve a foszfátérc rendelkezésre állását is.

a nyersanyagbeszerzés kereskedelmére kifejtett hatások értékelése, ideértve a foszfátérc rendelkezésre állását is.

A jelentés megfelelően figyelembe veszi a technológiai fejlődést, valamint a termésnövelő termékek előállítását és használatát befolyásoló szabványosítási folyamatokat. A jelentéshez ... [öt évvel a rendelet alkalmazását követően]-ig szükség esetén jogalkotási javaslatot is kell csatolni.

A jelentés megfelelően figyelembe veszi a technológiai fejlődést, valamint a termésnövelő termékek előállítását és használatát befolyásoló szabványosítási folyamatokat. A jelentéshez ... [öt évvel a rendelet alkalmazását követően]-ig szükség esetén jogalkotási javaslatot is kell csatolni.

... [12 hónappal e rendelet hatályba lépését követően] a Bizottság értékelést nyújt be a trágya felhasználásának végső időpontjára vonatkozó kritériumok meghatározását célzó mezőgazdasági és környezetvédelmi kritériumok alapjául szolgáló tudományos adatokról a feldolgozott állati trágyát tartalmazó vagy abból álló termésnövelő termékek minősítése céljából;

... [12 hónappal e rendelet hatályba lépését követően] a Bizottság értékelést nyújt be a trágya felhasználásának végső időpontjára vonatkozó kritériumok meghatározását célzó mezőgazdasági és környezetvédelmi kritériumok alapjául szolgáló tudományos adatokról a feldolgozott állati trágyát tartalmazó vagy abból álló termésnövelő termékek minősítése céljából;

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 1 c bekezdés (új)

48 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) A Bizottság ... [öt évvel e rendelet hatályba lépését követően]-ig felülvizsgálja a mikroorganizmusok megfelelőségértékelési eljárását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c) A Bizottság ... [öt évvel e rendelet hatályba lépését követően]-ig felülvizsgálja a mikroorganizmusok megfelelőségértékelési eljárását.

(1c) A Bizottság ... [öt évvel e rendelet hatályba lépését követően]-ig felülvizsgálja a mikroorganizmusok megfelelőségértékelési eljárását.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés

49 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezt a rendeletet
  2018. január 1-jétől
  kell alkalmazni. | Ezt a rendeletet
  ... [2 évvel e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től
  kell alkalmazni
  , a 19–35. cikk kivételével, amelyek ...[egy évvel e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től alkalmazandók, valamint a 13., a 41., a 42., a 43. és a 45. cikk kivételével, amelyek ... [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/-től alkalmazandók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezt a rendeletet
  2018. január 1-jétől
  kell alkalmazni.

2018. január 1-jétől

Ezt a rendeletet
  ... [2 évvel e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től
  kell alkalmazni
  , a 19–35. cikk kivételével, amelyek ...[egy évvel e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től alkalmazandók, valamint a 13., a 41., a 42., a 43. és a 45. cikk kivételével, amelyek ... [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/-től alkalmazandók
  .

... [2 évvel e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től

, a 19–35. cikk kivételével, amelyek ...[egy évvel e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től alkalmazandók, valamint a 13., a 41., a 42., a 43. és a 45. cikk kivételével, amelyek ... [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/-től alkalmazandók

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 1 pont – C a pont (új)

I melléklet – I rész – 1 pont – C a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ca. | Alacsony széntartalmú trágya |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ca.

Ca.

Alacsony széntartalmú trágya

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 5 pont – A pont – I a pont (új)

I melléklet – I rész – 5 pont – A pont – I a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ia. | Denitrifikáció-gátló |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ia.

Ia.

Denitrifikáció-gátló

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont

I melléklet – II rész – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tartalmaz olyan anyagot, amelyre az élelmiszerek és a takarmányok esetében megengedett maradékanyag-határértékek kerültek meghatározásra az alábbi jogi aktusoknak megfelelően: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

4.

Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tartalmaz olyan anyagot, amelyre az élelmiszerek és a takarmányok esetében megengedett maradékanyag-határértékek kerültek meghatározásra az alábbi jogi aktusoknak megfelelően:

törölve

törölve

| a) | a Tanács 315/93/EGK rendelete;

   (1)

  , |
| --- | --- |

a)

a)

a Tanács 315/93/EGK rendelete;

   (1)

  ,

a Tanács 315/93/EGK rendelete;

1

,

| b) | az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete;

   (2)

  , |
| --- | --- |

b)

b)

az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete;

   (2)

  ,

az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete;

2

,

| c) | az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete; vagy

   (3)

  , |
| --- | --- |

c)

c)

az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete; vagy

   (3)

  ,

az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete; vagy

3

,

| d) | az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve

   (4)

  , |
| --- | --- |

d)

d)

az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve

   (4)

  ,

az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve

4

,

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméknek a használati útmutatóban meghatározottak szerinti használata nem vezethet a szóban forgó határértékek élelmiszerekben és takarmányokban való túllépéséhez.

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő terméknek a használati útmutatóban meghatározottak szerinti használata nem vezethet a szóban forgó határértékek élelmiszerekben és takarmányokban való túllépéséhez.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 a pont (új)

I melléklet – II rész – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | Az 1107/2009/EK rendelet szerint jóváhagyásra vagy újbóli jóváhagyásra benyújtott, de az 540/2011/EU végrehajtási rendeletben nem szereplő összetevők nem alkalmazhatók termésnövelő termékekben, amennyiben az 1107/2009/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése indokolja a kimaradást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

Az 1107/2009/EK rendelet szerint jóváhagyásra vagy újbóli jóváhagyásra benyújtott, de az 540/2011/EU végrehajtási rendeletben nem szereplő összetevők nem alkalmazhatók termésnövelő termékekben, amennyiben az 1107/2009/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése indokolja a kimaradást.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szerves trágya |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szerves trágya

| 1. | A szerves trágya |
| --- | --- |

1.

A szerves trágya

| — | szént
  (
  C
  ) és |
| --- | --- |

—

szént
  (
  C
  ) és

szént

C

| — | szerves szént
  (
  Corg

  ) és |
| --- | --- |

—

szerves szént
  (
  Corg

  ) és

szerves szént

Corg

| — | kizárólag |
| --- | --- |

—

kizárólag

| — | kizárólag |
| --- | --- |

—

kizárólag

biológiai eredetű tápanyagokat tartalmaz, a fosszilis
  és
  a geológiai formációkba ágyazott
  anyagok kivételével
  .

és

anyagok kivételével

biológiai eredetű tápanyagokat tartalmaz,
  így tőzeget, ideértve a leonarditot, a lignitet és az ezen anyagokból kinyert egyéb anyagokat is, kivéve azonban
  a fosszilis
  vagy
  a geológiai formációkba ágyazott
  egyéb anyagokat
  .

így tőzeget, ideértve a leonarditot, a lignitet és az ezen anyagokból kinyert egyéb anyagokat is, kivéve azonban

vagy

egyéb anyagokat

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg szárazanyag-tartalom, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg szárazanyag-tartalom,

1,5

| — | kadmium (Cd)
  1,0
  mg/kg szárazanyag-tartalom, |
| --- | --- |

—

kadmium (Cd)
  1,0
  mg/kg szárazanyag-tartalom,

1,0

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg szárazanyag-tartalom
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg szárazanyag-tartalom
  .

2

5

3

2

12 g/kg szárazanyag-tartalom

| — | biuret (C2H5N3O2)
  a kimutathatósági határ alatt
  . |
| --- | --- |

—

biuret (C2H5N3O2)
  a kimutathatósági határ alatt
  .

2

5

3

2

a kimutathatósági határ alatt

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

I melléklet – II rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| 3. | Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában. |
| --- | --- |

3.

Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában.

Módosítás

Módosítás

| 3. | A szerves trágyában kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:













  Megvizsgálandó mikroorganizmusok | Mintavételi tervek | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Escherichia coli vagy Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000 |

3.

A szerves trágyában kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Mintavételi tervek

Mintavételi tervek

Határérték

Határérték

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100 ml szerves trágyában.

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100 ml szerves trágyában.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.I. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.A.I. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált tápanyagok egyikét tartalmazza: nitrogén (N), foszfor-pentoxid (P2O5) vagy kálium-oxid (K2O). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált tápanyagok egyikét tartalmazza: nitrogén (N), foszfor-pentoxid (P2

5

2

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.I. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.A.I. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egynél több tápanyagot tartalmaz, a termék az elsődleges garantált tápanyagokat az alább megjelölt minimális mennyiségben tartalmazza:



  összes nitrogén (N) 2,5 tömegszázalék, vagy összes foszfor-pentoxid (P2O5) 2,0 tömegszázalék, vagy összes kálium-oxid (K2O) 2 tömegszázalék és




  összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egynél több tápanyagot tartalmaz, a termék az elsődleges garantált tápanyagokat az alább megjelölt minimális mennyiségben tartalmazza:

összes nitrogén (N) 2,5 tömegszázalék, vagy összes foszfor-pentoxid (P2O5) 2,0 tömegszázalék, vagy összes kálium-oxid (K2O) 2 tömegszázalék és

összes nitrogén (N) 2,5 tömegszázalék, vagy összes foszfor-pentoxid (P2

5

2

összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék.

összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált tápanyagok egyikét tartalmazza: nitrogén (N), foszfor-pentoxid (P2O5) vagy kálium-oxid (K2O). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált tápanyagok egyikét tartalmazza: nitrogén (N), foszfor-pentoxid (P2

5

2

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált
  tápanyagok
  egyikét tartalmazza a megjelölt minimális mennyiségben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált
  tápanyagok
  egyikét tartalmazza a megjelölt minimális mennyiségben:

tápanyagok

| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált
  makroelemek
  egyikét tartalmazza a megjelölt minimális mennyiségben: |
| --- | --- |

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább a következő garantált
  makroelemek
  egyikét tartalmazza a megjelölt minimális mennyiségben:

makroelemek

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes nitrogén (N)
  2
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes nitrogén (N)
  2
  tömegszázalék,

2

| — | összes nitrogén (N)
  1
  tömegszázalék,
  és/vagy |
| --- | --- |

—

összes nitrogén (N)
  1
  tömegszázalék,
  és/vagy

1

és/vagy

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  1
  tömegszázalék, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  1
  tömegszázalék, vagy

2

5

1

| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  2
  tömegszázalék, vagy |
| --- | --- |

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  2
  tömegszázalék, vagy

2

5

2

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kálium-oxid (K2O)
  2
  tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kálium-oxid (K2O)
  2
  tömegszázalék.

2

2

| — | összes kálium-oxid (K2O)
  1
  tömegszázalék
  (egy százalék) és |
| --- | --- |

—

összes kálium-oxid (K2O)
  1
  tömegszázalék
  (egy százalék) és

2

1

(egy százalék) és

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék.

összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.A.II. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egynél több tápanyagot tartalmaz, a termék az elsődleges garantált tápanyagokat az alább megjelölt minimális mennyiségben tartalmazza:



  összes nitrogén (N) 2 tömegszázalék, vagy összes foszfor-pentoxid (P2O5) 1 tömegszázalék, vagy összes kálium-oxid (K2O) 2 tömegszázalék és




  összes tápanyagmennyiség 5 tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egynél több tápanyagot tartalmaz, a termék az elsődleges garantált tápanyagokat az alább megjelölt minimális mennyiségben tartalmazza:

összes nitrogén (N) 2 tömegszázalék, vagy összes foszfor-pentoxid (P2O5) 1 tömegszázalék, vagy összes kálium-oxid (K2O) 2 tömegszázalék és

összes nitrogén (N) 2 tömegszázalék, vagy összes foszfor-pentoxid (P2

5

2

összes tápanyagmennyiség 5 tömegszázalék.

összes tápanyagmennyiség 5 tömegszázalék.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szerves-ásványi trágya a következő összetevőkből álló készítmény: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szerves-ásványi trágya a következő összetevőkből álló készítmény:

| 1. | A szerves-ásványi trágya a következő összetevőkből álló készítmény: |
| --- | --- |

1.

A szerves-ásványi trágya a következő összetevőkből álló készítmény:

| — | egy vagy több, az alábbi 1.C. funkció szerinti termékkategóriában meghatározott
  szervetlen
  trágya, valamint |
| --- | --- |

—

egy vagy több, az alábbi 1.C. funkció szerinti termékkategóriában meghatározott
  szervetlen
  trágya, valamint

szervetlen

| — | egy vagy több, az alábbi 1.C. funkció szerinti termékkategóriában meghatározott
  ásványi
  trágya, valamint |
| --- | --- |

—

egy vagy több, az alábbi 1.C. funkció szerinti termékkategóriában meghatározott
  ásványi
  trágya, valamint

ásványi

| — | egy olyan anyag, amely szerves szént (
  C
  ) és |
| --- | --- |

—

egy olyan anyag, amely szerves szént (
  C
  ) és

C

| — | egy
  vagy több
  olyan anyag, amely szerves szént (
  Corg

  ) és |
| --- | --- |

—

egy
  vagy több
  olyan anyag, amely szerves szént (
  Corg

  ) és

vagy több

Corg

| — | kizárólag biológiai eredetű tápanyagokat tartalmaz, a fosszilis
  és
  a geológiai formációkba ágyazott
  anyagok kivételével
  . |
| --- | --- |

—

kizárólag biológiai eredetű tápanyagokat tartalmaz, a fosszilis
  és
  a geológiai formációkba ágyazott
  anyagok kivételével
  .

és

anyagok kivételével

| — | kizárólag biológiai eredetű tápanyagokat tartalmaz,
  így tőzeget, ideértve a leonarditot, a lignitet és az ezen anyagokból kinyert egyéb anyagokat is, kivéve azonban
  a fosszilis
  vagy
  a geológiai formációkba ágyazott
  egyéb anyagokat
  . |
| --- | --- |

—

kizárólag biológiai eredetű tápanyagokat tartalmaz,
  így tőzeget, ideértve a leonarditot, a lignitet és az ezen anyagokból kinyert egyéb anyagokat is, kivéve azonban
  a fosszilis
  vagy
  a geológiai formációkba ágyazott
  egyéb anyagokat
  .

így tőzeget, ideértve a leonarditot, a lignitet és az ezen anyagokból kinyert egyéb anyagokat is, kivéve azonban

vagy

egyéb anyagokat

Módosítás 343

Módosítás 343

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 3 pont – a pont – 2 alpont – 2 és 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 3 pont – a pont – 2 alpont – 2 és 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | [Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  három
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

[Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  három
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és

három

2

5

| — | [Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  hat
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és |
| --- | --- |

—

[Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  hat
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és

hat

]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2

5

| — | [Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenkét
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), |
| --- | --- |

—

[Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenkét
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5),

tizenkét

]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2

5

| — | [Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenhat
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), |
| --- | --- |

—

[Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenhat
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5),

tizenhat

]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2

5

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 4 pont

I melléklet – II rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 4 pont

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| 4. | Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában. |
| --- | --- |

4.

Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában.

Módosítás

Módosítás

| 4. | A szerves-ásványi trágyában kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:













  Megvizsgálandó mikroorganizmusok | Mintavételi tervek | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Escherichia coli vagy Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000 |

4.

A szerves-ásványi trágyában kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Mintavételi tervek

Mintavételi tervek

Határérték

Határérték

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100 ml szerves-ásványi trágyában.

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100 ml szerves-ásványi trágyában.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B.I. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.B.I. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes
  foszfor-pentoxid (P2O5)
  2
  tömegszázalék, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes
  foszfor-pentoxid (P2O5)
  2
  tömegszázalék, vagy

összes

2

5

2

| — | semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5)
  1
   tömegszázalék, vagy |
| --- | --- |

—

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5)
  1
   tömegszázalék, vagy

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható

2

5

1

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B.I. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.B.I. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egynél több tápanyagot tartalmaz, a termék az elsődleges garantált tápanyagokat az alább megjelölt minimális mennyiségben tartalmazza:



  összes nitrogén (N) 2,5 tömegszázalék, melyből a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék 1 tömegszázaléka szerves nitrogén (N), vagy összes foszfor-pentoxid (P2O5) 2 tömegszázalék, vagy összes kálium-oxid (K2O) 2 tömegszázalék és




  összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egynél több tápanyagot tartalmaz, a termék az elsődleges garantált tápanyagokat az alább megjelölt minimális mennyiségben tartalmazza:

összes nitrogén (N) 2,5 tömegszázalék, melyből a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék 1 tömegszázaléka szerves nitrogén (N), vagy összes foszfor-pentoxid (P2O5) 2 tömegszázalék, vagy összes kálium-oxid (K2O) 2 tömegszázalék és

összes nitrogén (N) 2,5 tömegszázalék, melyből a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék 1 tömegszázaléka szerves nitrogén (N), vagy összes foszfor-pentoxid (P2

5

2

összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék.

összes tápanyagmennyiség 6,5 tömegszázalék.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B.I. funkció szerinti termékkategória – 4 pont

I melléklet – II rész – 1.B.I. funkció szerinti termékkategória – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék valamennyi egysége a garantált tartalomnak megfelelő mennyiségben tartalmazza a szerves
  anyagokat
  és a 
  tápanyagokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék valamennyi egysége a garantált tartalomnak megfelelő mennyiségben tartalmazza a szerves
  anyagokat
  és a 
  tápanyagokat
  .

anyagokat

tápanyagokat

| 4. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék valamennyi egysége a garantált tartalomnak megfelelő mennyiségben tartalmazza a szerves
  szént
  és
  az összes tápanyagot. Egy egység a termék egy darabját jelenti, például a granulátumokat, pelleteket stb. |
| --- | --- |

4.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék valamennyi egysége a garantált tartalomnak megfelelő mennyiségben tartalmazza a szerves
  szént
  és
  az összes tápanyagot. Egy egység a termék egy darabját jelenti, például a granulátumokat, pelleteket stb.

szént

az összes tápanyagot. Egy egység a termék egy darabját jelenti, például a granulátumokat, pelleteket stb.

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B.II. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.B.II. funkció szerinti termékkategória – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Amennyiben a termék egynél több tápanyagot tartalmaz, az alábbi minimális mennyiségeknek kell jelen lenniük:







  — | összes nitrogén (N) 1 tömegszázalék, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Amennyiben a termék egynél több tápanyagot tartalmaz, az alábbi minimális mennyiségeknek kell jelen lenniük:

—

összes nitrogén (N) 1 tömegszázalék, vagy

összes nitrogén (N) 1 tömegszázalék, vagy

| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5) 1 tömegszázalék, vagy |
| --- | --- |

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5) 1 tömegszázalék, vagy

összes foszfor-pentoxid (P2

5

| — | összes kálium-oxid (K2O) 1 tömegszázalék |
| --- | --- |

—

összes kálium-oxid (K2O) 1 tömegszázalék

összes kálium-oxid (K2

és amennyiben a tápanyagok összessége eléri legalább a 4 tömegszázalékot.

és amennyiben a tápanyagok összessége eléri legalább a 4 tömegszázalékot.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.B.II. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

I melléklet – II rész – 1.B.II. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább
  3
  tömegszázalék szerves szént (C) tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább
  3
  tömegszázalék szerves szént (C) tartalmaz.

3

| 3. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább
  1
  tömegszázalék szerves szént (C) tartalmaz. |
| --- | --- |

3.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább
  1
  tömegszázalék szerves szént (C) tartalmaz.

1

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szervetlen
  trágya a 
  szerves és a szerves-ásványi trágyától eltérő trágya
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szervetlen
  trágya a 
  szerves és a szerves-ásványi trágyától eltérő trágya
  .

A szervetlen

szerves és a szerves-ásványi trágyától eltérő trágya

| 1. | Az ásványi
  trágya
  olyan trágya, amely ásványi formában vagy ásványi formájúvá feldogozva tartalmaz állati vagy növényi eredetű tápanyagokat. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék szervesszén-tartalma (Corg) nem haladhatja meg az 1 tömegszázalékot. Ez nem foglalja magában a 9. és 10. összetevő-kategória követelményeinek megfelelő bevonatokból, valamint az 5. funkció szerinti termékkategória és a 8. összetevő-kategória követelményeinek megfelelő agronómiai adalékanyagokból származó szenet. |
| --- | --- |

1.

Az ásványi
  trágya
  olyan trágya, amely ásványi formában vagy ásványi formájúvá feldogozva tartalmaz állati vagy növényi eredetű tápanyagokat. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék szervesszén-tartalma (Corg) nem haladhatja meg az 1 tömegszázalékot. Ez nem foglalja magában a 9. és 10. összetevő-kategória követelményeinek megfelelő bevonatokból, valamint az 5. funkció szerinti termékkategória és a 8. összetevő-kategória követelményeinek megfelelő agronómiai adalékanyagokból származó szenet.

Az ásványi

olyan trágya, amely ásványi formában vagy ásványi formájúvá feldogozva tartalmaz állati vagy növényi eredetű tápanyagokat. A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék szervesszén-tartalma (Corg

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A foszfortrágyáknak a következő minimális oldékonysági szintek legalább egyikének meg kell felelniük, hogy a növény számára felvehetők legyenek, máskülönben nem nevezhetők foszfortrágyának:







  — | vízben való oldhatóság: az összes P minimum 40 %-a, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A foszfortrágyáknak a következő minimális oldékonysági szintek legalább egyikének meg kell felelniük, hogy a növény számára felvehetők legyenek, máskülönben nem nevezhetők foszfortrágyának:

—

vízben való oldhatóság: az összes P minimum 40 %-a, vagy

vízben való oldhatóság: az összes P minimum 40 %-a, vagy

| — | semleges ammónium-citrátban való oldhatóság: az összes P minimum 75 %-a, vagy |
| --- | --- |

—

semleges ammónium-citrátban való oldhatóság: az összes P minimum 75 %-a, vagy

semleges ammónium-citrátban való oldhatóság: az összes P minimum 75 %-a, vagy

| — | hangyasavban való oldhatóság (csak lágy ásványi foszfát esetén): az összes P minimum 55 %-a. |
| --- | --- |

—

hangyasavban való oldhatóság (csak lágy ásványi foszfát esetén): az összes P minimum 55 %-a.

hangyasavban való oldhatóság (csak lágy ásványi foszfát esetén): az összes P minimum 55 %-a.

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 b pont (új)

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | A megadható összes nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a metilén-karbamidban jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik. A megadható foszfortartalom a foszfát formájában jelen lévő foszforból adódik. Új formák tudományos vizsgálatot követően, a 42. cikk (1) bekezdésével összhangban vehetők fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.

1b.

A megadható összes nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a metilén-karbamidban jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik. A megadható foszfortartalom a foszfát formájában jelen lévő foszforból adódik. Új formák tudományos vizsgálatot követően, a 42. cikk (1) bekezdésével összhangban vehetők fel.

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A makroelem-tartalmú
  szervetlen
  trágya feladata növényeknek a következők közül egy vagy több makroelemmel való ellátása: nitrogén (N), foszfor (P), kálium (K), magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S)
  és
  nátrium (Na). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A makroelem-tartalmú
  szervetlen
  trágya feladata növényeknek a következők közül egy vagy több makroelemmel való ellátása: nitrogén (N), foszfor (P), kálium (K), magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S)
  és
  nátrium (Na).

szervetlen

és

| 1. | A makroelem-tartalmú
  ásványi
  trágya feladata növényeknek a következők közül egy vagy több makroelemmel való ellátása:








  a) | Elsődleges:
  nitrogén (N), foszfor (P)
  és
  kálium (K). |
| --- | --- | --- |

1.

A makroelem-tartalmú
  ásványi
  trágya feladata növényeknek a következők közül egy vagy több makroelemmel való ellátása:

ásványi

a)

a)

Elsődleges:
  nitrogén (N), foszfor (P)
  és
  kálium (K).

Elsődleges:

és

| b) | Másodlagos:
  magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S)
  vagy
  nátrium (Na). |
| --- | --- |

b)

b)

Másodlagos:
  magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S)
  vagy
  nátrium (Na).

Másodlagos:

vagy

Módosítás 344

Módosítás 344

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – a pont – 2 alpont – 2 és 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – a pont – 2 alpont – 2 és 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | [Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  három
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

[Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  három
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és

három

2

5

| — | ... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  hat
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és |
| --- | --- |

—

... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  hat
  év]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), és

hat

]-tól/től: 40 mg/kg foszfor-pentoxid (P2

5

| — | [Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenkét
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), |
| --- | --- |

—

[Kiadóhivatal, kérjük, illesszék be a következő dátumot: e rendelet e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenkét
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5),

tizenkét

]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2

5

| — | ... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenhat
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5), |
| --- | --- |

—

... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított
  tizenhat
  év]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2O5),

tizenhat

]-tól/től: 20 mg/kg foszfor-pentoxid (P2

5

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd
  szervetlen
  trágya garantált tartalma
  egy tápanyagra korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd
  szervetlen
  trágya garantált tartalma
  egy tápanyagra korlátozódik.

szervetlen

egy tápanyagra korlátozódik.

| 1. | Az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd
  ásványi
  trágya garantált tartalma








  a) | egyetlen makroelemre (nitrogén (N), foszfor (P) és kálium (K)), vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Az egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd
  ásványi
  trágya garantált tartalma

ásványi

a)

a)

egyetlen makroelemre (nitrogén (N), foszfor (P) és kálium (K)), vagy

egyetlen makroelemre (nitrogén (N), foszfor (P) és kálium (K)), vagy

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – b pont (új)

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | b) | egyetlen mezoelemre (magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) és nátrium (Na)) korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

egyetlen mezoelemre (magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) és nátrium (Na)) korlátozódik.

egyetlen mezoelemre (magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) és nátrium (Na)) korlátozódik.

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.C. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A garantáltan egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd ásványi trágya egy vagy több mezoelemet is tartalmazhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A garantáltan egyetlen makroelemet tartalmazó, szilárd ásványi trágya egy vagy több mezoelemet is tartalmazhat.

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  a következő
  garantált
  tápanyagok egyikét tartalmazza
  a megjelölt minimális mennyiségben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  a következő
  garantált
  tápanyagok egyikét tartalmazza
  a megjelölt minimális mennyiségben:

a következő

tápanyagok egyikét tartalmazza

| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  elsődleges vagy másodlagos
  garantált
  tápanyagokat tartalmaz
  a megjelölt minimális mennyiségben: |
| --- | --- |

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  elsődleges vagy másodlagos
  garantált
  tápanyagokat tartalmaz
  a megjelölt minimális mennyiségben:

elsődleges vagy másodlagos

tápanyagokat tartalmaz

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes
  foszfor-pentoxid (P2O5), 12 tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes
  foszfor-pentoxid (P2O5), 12 tömegszázalék,

összes

2

5

| — | semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5) 12 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5) 12 tömegszázalék,

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható

2

5

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes nátrium-oxid (Na2O)
  , 1
  tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes nátrium-oxid (Na2O)
  , 1
  tömegszázalék.

2

, 1

| — | összes nátrium-oxid (Na2O)
  3
  tömegszázalék. |
| --- | --- |

—

összes nátrium-oxid (Na2O)
  3
  tömegszázalék.

2

3

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A több makroelemet tartalmazó, szilárd
  szervetlen
  trágya garantált tartalma egynél több tápanyag. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A több makroelemet tartalmazó, szilárd
  szervetlen
  trágya garantált tartalma egynél több tápanyag.

szervetlen

| 1. | A több makroelemet tartalmazó, szilárd
  ásványi
  trágya garantált tartalma egynél több
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyag. |
| --- | --- |

1.

A több makroelemet tartalmazó, szilárd
  ásványi
  trágya garantált tartalma egynél több
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyag.

ásványi

elsődleges és/vagy másodlagos

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a 
  következő
  garantált tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a 
  következő
  garantált tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben:

következő

| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a garantált
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben: |
| --- | --- |

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a garantált
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben:

elsődleges és/vagy másodlagos

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  , 3
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  , 3
  tömegszázalék,

2

5

, 3

| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  5
  tömegszázalék,
  semleges ammónium-citrátban és vízben oldható. |
| --- | --- |

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5)
  5
  tömegszázalék,
  semleges ammónium-citrátban és vízben oldható.

2

5

5

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kálium-oxid (K2O)
  , 3
  tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kálium-oxid (K2O)
  , 3
  tömegszázalék.

2

, 3

| — | összes kálium-oxid (K2O)
  5
  tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

összes kálium-oxid (K2O)
  5
  tömegszázalék,

2

5

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes magnézium-oxid (MgO)
  , 1,5
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes magnézium-oxid (MgO)
  , 1,5
  tömegszázalék,

, 1,5

| — | összes magnézium-oxid (MgO)
  2
  tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

összes magnézium-oxid (MgO)
  2
  tömegszázalék,

2

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 5 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kalcium-oxid (CaO)
  , 1,5
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kalcium-oxid (CaO)
  , 1,5
  tömegszázalék,

, 1,5

| — | összes kalcium-oxid (CaO)
  2
  tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

összes kalcium-oxid (CaO)
  2
  tömegszázalék,

2

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kén-trioxid (SO3),
  1,5
  tömegszázalék,
  vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kén-trioxid (SO3),
  1,5
  tömegszázalék,
  vagy

3

1,5

vagy

| — | összes kén-trioxid (SO3)
  5
  tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

összes kén-trioxid (SO3)
  5
  tömegszázalék,

3

5

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes nátrium-oxid (Na2O)
  , 1
  tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes nátrium-oxid (Na2O)
  , 1
  tömegszázalék.

2

, 1

| — | összes nátrium-oxid (Na2O)
  3
  tömegszázalék. |
| --- | --- |

—

összes nátrium-oxid (Na2O)
  3
  tömegszázalék.

2

3

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i-ii.A) funkció szerinti termékkategória – 5 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.a)i-ii.A) funkció szerinti termékkategória – 5 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | öt, a IV. melléklet A1 moduljának 4.2. szakaszában meghatározott hőkezelési ciklust követően |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

öt, a IV. melléklet A1 moduljának 4.2. szakaszában meghatározott hőkezelési ciklust követően

| — | öt, a IV. melléklet A1 moduljának 4.2. szakaszában meghatározott hőkezelési ciklust követően
  , a forgalomba hozatal előtti vizsgálat érdekében, |
| --- | --- |

—

öt, a IV. melléklet A1 moduljának 4.2. szakaszában meghatározott hőkezelési ciklust követően
  , a forgalomba hozatal előtti vizsgálat érdekében,

, a forgalomba hozatal előtti vizsgálat érdekében,

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony
  szervetlen
  trágya garantált tartalma
  egy tápanyagra korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony
  szervetlen
  trágya garantált tartalma
  egy tápanyagra korlátozódik.

szervetlen

egy tápanyagra korlátozódik.

| 1. | Az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony
  ásványi
  trágya garantált tartalma








  a) | egy makroelemre, |
| --- | --- | --- |

1.

Az egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony
  ásványi
  trágya garantált tartalma

ásványi

a)

a)

egy makroelemre,

egy makroelemre,

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – b pont (új)

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | b) | egy mezoelemre korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

egy mezoelemre korlátozódik.

egy mezoelemre korlátozódik.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A garantáltan egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony ásványi trágya egy vagy több mezoelemet is tartalmazhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A garantáltan egyetlen makroelemet tartalmazó, folyékony ásványi trágya egy vagy több mezoelemet is tartalmazhat.

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a 
  következő
  garantált
  tápanyagok egyikét tartalmazza
  a megjelölt minimális mennyiségben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a 
  következő
  garantált
  tápanyagok egyikét tartalmazza
  a megjelölt minimális mennyiségben:

következő

tápanyagok egyikét tartalmazza

| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a garantált
  elsődleges és/vagy másodlagos tápanyagokat tartalmaz
  a megjelölt minimális mennyiségben: |
| --- | --- |

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a garantált
  elsődleges és/vagy másodlagos tápanyagokat tartalmaz
  a megjelölt minimális mennyiségben:

elsődleges és/vagy másodlagos tápanyagokat tartalmaz

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5), 5 tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5), 5 tömegszázalék,

2

5

| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5) 5 tömegszázalék,
  semleges ammónium-citrátban és vízben oldható, |
| --- | --- |

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5) 5 tömegszázalék,
  semleges ammónium-citrátban és vízben oldható,

2

5

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható,

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kén-trioxid (SO3), 5 tömegszázalék,
  vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kén-trioxid (SO3), 5 tömegszázalék,
  vagy

3

vagy

| — | összes kén-trioxid (SO3), 5 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

összes kén-trioxid (SO3), 5 tömegszázalék,

3

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)i. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes nátrium-oxid (Na2O),
  1
  tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes nátrium-oxid (Na2O),
  1
  tömegszázalék.

2

1

| — | összes nátrium-oxid (Na2O)
  0,5 –5
  tömegszázalék. |
| --- | --- |

—

összes nátrium-oxid (Na2O)
  0,5 –5
  tömegszázalék.

2

0,5 –5

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A több makroelemet tartalmazó, folyékony
  szervetlen
  trágya garantált tartalma egynél több tápanyag. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A több makroelemet tartalmazó, folyékony
  szervetlen
  trágya garantált tartalma egynél több tápanyag.

szervetlen

| 1. | A több makroelemet tartalmazó, folyékony
  ásványi
  trágya garantált tartalma egynél több
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyag. |
| --- | --- |

1.

A több makroelemet tartalmazó, folyékony
  ásványi
  trágya garantált tartalma egynél több
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyag.

ásványi

elsődleges és/vagy másodlagos

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a 
  következő
  garantált tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a 
  következő
  garantált tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben:

következő

| 2. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a garantált
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben: |
| --- | --- |

2.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék a garantált
  elsődleges és/vagy másodlagos
  tápanyagok közül egynél többet tartalmaz a megjelölt minimális mennyiségben:

elsődleges és/vagy másodlagos

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes nitrogén (N)
  , 1,5
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes nitrogén (N)
  , 1,5
  tömegszázalék,

, 1,5

| — | összes nitrogén (N)
  3
  tömegszázalék,
  vagy |
| --- | --- |

—

összes nitrogén (N)
  3
  tömegszázalék,
  vagy

3

vagy

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5), 1,5 tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5), 1,5 tömegszázalék,

2

5

| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5) 1,5 tömegszázalék,
  semleges ammónium-citrátban és vízben oldható, |
| --- | --- |

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5) 1,5 tömegszázalék,
  semleges ammónium-citrátban és vízben oldható,

2

5

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható,

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kálium-oxid (K2O),
  1,5
  tömegszázalék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kálium-oxid (K2O),
  1,5
  tömegszázalék.

2

1,5

| — | összes kálium-oxid (K2O)
  3 tömegszázalék
  ,
  vagy |
| --- | --- |

—

összes kálium-oxid (K2O)
  3 tömegszázalék
  ,
  vagy

2

3 tömegszázalék

vagy

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes magnézium-oxid (MgO),
  0,75
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes magnézium-oxid (MgO),
  0,75
  tömegszázalék,

0,75

| — | összes magnézium-oxid (MgO)
  1,5
  tömegszázalék,
  vagy |
| --- | --- |

—

összes magnézium-oxid (MgO)
  1,5
  tömegszázalék,
  vagy

1,5

vagy

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 5 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kalcium-oxid (CaO)
  , 0,75
  tömegszázalék, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kalcium-oxid (CaO)
  , 0,75
  tömegszázalék,

, 0,75

| — | összes kalcium-oxid (CaO)
  1,5
  tömegszázalék,
  vagy |
| --- | --- |

—

összes kalcium-oxid (CaO)
  1,5
  tömegszázalék,
  vagy

1,5

vagy

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 1.C.I.b)ii. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kén-trioxid (SO3),
  0,75
  tömegszázalék, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kén-trioxid (SO3),
  0,75
  tömegszázalék, vagy

3

0,75

| — | összes kén-trioxid (SO3),
  1,5
  tömegszázalék, vagy |
| --- | --- |

—

összes kén-trioxid (SO3),
  1,5
  tömegszázalék, vagy

3

1,5

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C.II. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 1.C.II. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A mikroelem-tartalmú szervetlen trágya a makroelem-tartalmú trágyáktól eltérő szervetlen trágya, amelynek feladata növényeknek a következők közül egy vagy több tápanyaggal való ellátása: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) vagy cink (Zn). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A mikroelem-tartalmú szervetlen trágya a makroelem-tartalmú trágyáktól eltérő szervetlen trágya, amelynek feladata növényeknek a következők közül egy vagy több tápanyaggal való ellátása: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) vagy cink (Zn).

| 1. | A mikroelem-tartalmú szervetlen trágya a makroelem-tartalmú trágyáktól eltérő szervetlen trágya, amelynek feladata növényeknek a következők közül egy vagy több tápanyaggal való ellátása: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo)
  , szelén (Se), szilícium (Si)
  vagy cink (Zn). |
| --- | --- |

1.

A mikroelem-tartalmú szervetlen trágya a makroelem-tartalmú trágyáktól eltérő szervetlen trágya, amelynek feladata növényeknek a következők közül egy vagy több tápanyaggal való ellátása: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo)
  , szelén (Se), szilícium (Si)
  vagy cink (Zn).

, szelén (Se), szilícium (Si)

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1.C. a funkció szerinti termékkategória (új)

I melléklet – II rész – 1.C. a funkció szerinti termékkategória (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.C.a) funkció szerinti termékkategória: ALACSONY SZÉNTARTALMÚ TRÁGYA |
| | 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékre az alacsony széntartalmú trágya kifejezést kell alkalmazni, amennyiben a termék legalább 1 % és legfeljebb 15 % szerves szenet (Corg) tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.C.a) funkció szerinti termékkategória: ALACSONY SZÉNTARTALMÚ TRÁGYA

1.C.a) funkció szerinti termékkategória: ALACSONY SZÉNTARTALMÚ TRÁGYA

1.

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékre az alacsony széntartalmú trágya kifejezést kell alkalmazni, amennyiben a termék legalább 1 % és legfeljebb 15 % szerves szenet (Corg

| 2. | A kalcium-ciánamidban és a karbamidban, valamint annak vízpára-lecsapódás és asszociációs termékeiben jelen lévő szén nem tartozik bele e meghatározásba. |
| --- | --- |

2.

2.

A kalcium-ciánamidban és a karbamidban, valamint annak vízpára-lecsapódás és asszociációs termékeiben jelen lévő szén nem tartozik bele e meghatározásba.

| 3. | Az 1.C. funkció szerinti termékkategóriába tartozó szilárd/folyékony, egyszerű/összetett, makroelemet/mikroelemet tartalmazó trágyákra vonatkozó meghatározások e termékkategóriára is érvényesek. |
| --- | --- |

3.

3.

Az 1.C. funkció szerinti termékkategóriába tartozó szilárd/folyékony, egyszerű/összetett, makroelemet/mikroelemet tartalmazó trágyákra vonatkozó meghatározások e termékkategóriára is érvényesek.

| 4. | Az 1.C.a) funkció szerinti termékkategória alatt értékesített termékeknek minden olyan esetben meg kell felelniük az I. mellékletben a szerves vagy a szerves-ásványi trágyára megállapított szennyezőanyag-szinteknek, amikor az 1.C. funkció szerinti termékkategória nem tartalmaz semmilyen határértéket a szennyezőanyag-szintekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.

4.

Az 1.C.a) funkció szerinti termékkategória alatt értékesített termékeknek minden olyan esetben meg kell felelniük az I. mellékletben a szerves vagy a szerves-ásványi trágyára megállapított szennyezőanyag-szinteknek, amikor az 1.C. funkció szerinti termékkategória nem tartalmaz semmilyen határértéket a szennyezőanyag-szintekre vonatkozóan.

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 2. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A meszezőanyag olyan, a kalcium (Ca) vagy a magnézium (Mg) oxidjait, hidroxidjait, karbonátjait
  vagy
  szilikátjait tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata a talaj savasságának javítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A meszezőanyag olyan, a kalcium (Ca) vagy a magnézium (Mg) oxidjait, hidroxidjait, karbonátjait
  vagy
  szilikátjait tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata a talaj savasságának javítása.

vagy

| 1. | A meszezőanyag olyan, a kalcium (Ca) vagy a magnézium (Mg) oxidjait, hidroxidjait, karbonátjait
  és/vagy
  szilikátjait tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata a talaj savasságának javítása. |
| --- | --- |

1.

A meszezőanyag olyan, a kalcium (Ca) vagy a magnézium (Mg) oxidjait, hidroxidjait, karbonátjait
  és/vagy
  szilikátjait tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata a talaj savasságának javítása.

és/vagy

Módosítás 398

Módosítás 398

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 funkció szerinti termékkategória – 3 pont

I melléklet – II rész – 2 funkció szerinti termékkategória – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | A szárazanyag tekintetében a következő paramétereknek kell teljesülniük: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

A szárazanyag tekintetében a következő paramétereknek kell teljesülniük:

| 3. | A szárazanyag tekintetében a következő paramétereknek kell teljesülniük: |
| --- | --- |

3.

A szárazanyag tekintetében a következő paramétereknek kell teljesülniük:

| — | minimális semlegesítőképességi egyenérték: 15 (CaO-egyenérték) vagy 9 (HO--egyenérték), és |
| --- | --- |

—

minimális semlegesítőképességi egyenérték: 15 (CaO-egyenérték) vagy 9 (HO--egyenérték), és

| — | minimális semlegesítőképességi egyenérték: 15 (CaO-egyenérték) vagy 9 (HO--egyenérték), és |
| --- | --- |

—

minimális semlegesítőképességi egyenérték: 15 (CaO-egyenérték) vagy 9 (HO--egyenérték), és

| — | minimális reakcióképesség: 10 % vagy hat hónap után 50 % (inkubációs vizsgálat) |
| --- | --- |

—

minimális reakcióképesség: 10 % vagy hat hónap után 50 % (inkubációs vizsgálat)

| — | minimális reakcióképesség: 10 % vagy hat hónap után 50 % (inkubációs vizsgálat)
  , és |
| --- | --- |

—

minimális reakcióképesség: 10 % vagy hat hónap után 50 % (inkubációs vizsgálat)
  , és

, és

| — | minimális szemcseméret: 70 % < 1 mm, kivéve égetett mész, granulált meszezőanyag és kréta esetén (=a szemcseméret 70 %-a eshet át egy 1 mm-es szitán) |
| --- | --- |

—

minimális szemcseméret: 70 % < 1 mm, kivéve égetett mész, granulált meszezőanyag és kréta esetén (=a szemcseméret 70 %-a eshet át egy 1 mm-es szitán)

minimális szemcseméret: 70 % < 1 mm, kivéve égetett mész, granulált meszezőanyag és kréta esetén (=a szemcseméret 70 %-a eshet át egy 1 mm-es szitán)

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A talajjavító anyag a talajhoz
  való hozzáadásra szánt, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata
  a 
  talaj fizikai vagy kémiai tulajdonságainak, szerkezetének
  vagy biológiai
  aktivitásának fenntartása, javítása
  vagy
  védelme
  . | A talajjavító anyag a talajhoz
  elsődlegesen fizikai tulajdonságainak megtartása vagy javítása érdekében in situ hozzáadott anyag (
  a
  talajtakarót is beleértve), amely javíthatja a talaj kémiai és/
  vagy biológiai
  tulajdonságait
  vagy
  aktivitását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A talajjavító anyag a talajhoz
  való hozzáadásra szánt, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata
  a 
  talaj fizikai vagy kémiai tulajdonságainak, szerkezetének
  vagy biológiai
  aktivitásának fenntartása, javítása
  vagy
  védelme
  .

való hozzáadásra szánt, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelynek feladata

talaj fizikai vagy kémiai tulajdonságainak, szerkezetének

aktivitásának fenntartása, javítása

védelme

A talajjavító anyag a talajhoz
  elsődlegesen fizikai tulajdonságainak megtartása vagy javítása érdekében in situ hozzáadott anyag (
  a
  talajtakarót is beleértve), amely javíthatja a talaj kémiai és/
  vagy biológiai
  tulajdonságait
  vagy
  aktivitását
  .

elsődlegesen fizikai tulajdonságainak megtartása vagy javítása érdekében in situ hozzáadott anyag (

talajtakarót is beleértve), amely javíthatja a talaj kémiai és/

tulajdonságait

aktivitását

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

I melléklet – II rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább 15 tömegszázalék biológiai eredetű anyagot tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék legalább 15 tömegszázalék biológiai eredetű anyagot tartalmaz.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 3.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szerves talajjavító anyag kizárólag biológiai eredetű anyagokat tartalmaz, a fosszilis és a geológiai formációkba ágyazott
  anyagok kivételével
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szerves talajjavító anyag kizárólag biológiai eredetű anyagokat tartalmaz, a fosszilis és a geológiai formációkba ágyazott
  anyagok kivételével
  .

anyagok kivételével

| 1. | A szerves talajjavító anyag kizárólag biológiai eredetű anyagokat tartalmaz,
  ideértve
  a 
  tőzeget, a leonarditot, a lignitet és a belőlük kinyert humuszos anyagokat is, kivéve azonban az egyéb,
  fosszilis és a geológiai formációkba ágyazott
  anyagokat
  . |
| --- | --- |

1.

A szerves talajjavító anyag kizárólag biológiai eredetű anyagokat tartalmaz,
  ideértve
  a 
  tőzeget, a leonarditot, a lignitet és a belőlük kinyert humuszos anyagokat is, kivéve azonban az egyéb,
  fosszilis és a geológiai formációkba ágyazott
  anyagokat
  .

ideértve

tőzeget, a leonarditot, a lignitet és a belőlük kinyert humuszos anyagokat is, kivéve azonban az egyéb,

anyagokat

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3.A. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 3.A. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | hat vegyértékű króm (Cr VI)
  2
  mg/kg szárazanyag-tartalom, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

hat vegyértékű króm (Cr VI)
  2
  mg/kg szárazanyag-tartalom,

2

| — | hat vegyértékű króm (Cr VI)
  1
  mg/kg szárazanyag-tartalom, |
| --- | --- |

—

hat vegyértékű króm (Cr VI)
  1
  mg/kg szárazanyag-tartalom,

1

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3.A. funkció szerinti termékkategória – 3 pont – a pont

I melléklet – II rész – 3.A. funkció szerinti termékkategória – 3 pont – a pont

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| a) | Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában. |
| --- | --- |

a)

Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában.

Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában.

Módosítás

Módosítás

| a) | A szerves talajjavítóban kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:













  Megvizsgálandó mikroorganizmusok | Mintavételi tervek | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Escherichia coli vagy Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000 |

a)

A szerves talajjavítóban kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:

A szerves talajjavítóban kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Mintavételi tervek

Mintavételi tervek

Határérték

Határérték

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100ml szerves talajjavító anyagban.

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 3.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szervetlen talajjavító anyag a szerves talajjavító anyagtól eltérő talajjavító anyag. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szervetlen talajjavító anyag a szerves talajjavító anyagtól eltérő talajjavító anyag.

| 1. | A szervetlen talajjavító anyag a szerves talajjavító anyagtól eltérő talajjavító anyag
  , és idetartoznak a talajtakaró fóliák is. A biológiailag lebomló talajtakaró fólia olyan biológiailag lebomló polimer fólia, amely megfelel a II. melléklet 10. összetevő-kategóriája 2a. és 3. pontjában foglalt követelményeknek, és amely arra szolgál, hogy a talajra helyezve védje annak szerkezetét, lefojtsa a gyomok növekedését, csökkentse a talaj vízveszteségét vagy megelőze az eróziót. |
| --- | --- |

1.

A szervetlen talajjavító anyag a szerves talajjavító anyagtól eltérő talajjavító anyag
  , és idetartoznak a talajtakaró fóliák is. A biológiailag lebomló talajtakaró fólia olyan biológiailag lebomló polimer fólia, amely megfelel a II. melléklet 10. összetevő-kategóriája 2a. és 3. pontjában foglalt követelményeknek, és amely arra szolgál, hogy a talajra helyezve védje annak szerkezetét, lefojtsa a gyomok növekedését, csökkentse a talaj vízveszteségét vagy megelőze az eróziót.

, és idetartoznak a talajtakaró fóliák is. A biológiailag lebomló talajtakaró fólia olyan biológiailag lebomló polimer fólia, amely megfelel a II. melléklet 10. összetevő-kategóriája 2a. és 3. pontjában foglalt követelményeknek, és amely arra szolgál, hogy a talajra helyezve védje annak szerkezetét, lefojtsa a gyomok növekedését, csökkentse a talaj vízveszteségét vagy megelőze az eróziót.

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 4. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A termesztőközeg a 
  gyökér fejlődését elősegítő szubsztrátként való használatra szánt
  ,
  a talajtól eltérő anyag
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A termesztőközeg a 
  gyökér fejlődését elősegítő szubsztrátként való használatra szánt
  ,
  a talajtól eltérő anyag
  .

gyökér fejlődését elősegítő szubsztrátként való használatra szánt

a talajtól eltérő anyag

| 1. | A termesztőközeg a 
  helyszíni talajtól eltérő anyag
  ,
  amelyben növényeket és gombákat termesztenek
  . |
| --- | --- |

1.

A termesztőközeg a 
  helyszíni talajtól eltérő anyag
  ,
  amelyben növényeket és gombákat termesztenek
  .

helyszíni talajtól eltérő anyag

amelyben növényeket és gombákat termesztenek

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

I melléklet – II rész – 4. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| 3. | Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában. |
| --- | --- |

3.

3.

Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos mintában.

Módosítás

Módosítás

| 3
  . | A termesztőközegben kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:













  Megvizsgálandó mikroorganizmusok | Mintavételi tervek | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Escherichia coli vagy Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000 |

3
  .

.

A termesztőközegben kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Megvizsgálandó mikroorganizmusok

Mintavételi tervek

Mintavételi tervek

Határérték

Határérték

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

Escherichia coli vagy Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

1 g-ban vagy 1 ml-ben 1 000

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

amennyiben n = a vizsgálandó minták száma

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

c = a minták száma, ahol a baktériumok CFU-ban kifejezett száma m és M között lehet

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

m = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának azon küszöbértéke, amely kielégítőnek tekinthető

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

M = a baktériumok CFU-ban kifejezett számának maximális értéke

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100 ml termesztőközegben.

Az Ascaris spp. és a Toxocara spp. paraziták fejlődésük egyik szakaszában sem lehetnek jelen 100 g vagy 100 ml termesztőközegben.

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 5. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az agronómiai adalékanyag
  növényeket tápanyaggal ellátó termékhez
  való hozzáadásra
  szánt
  ,
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  ,
  amelynek feladata
  a 
  szóban forgó termék tápanyagleadási tulajdonságainak javítása
  . | Az agronómiai adalékanyag
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelyet a termékekhez
  való hozzáadásra
  szánnak, és bizonyított hatással rendelkezik az ásványi vagy mineralizált tápanyagok, vagy mindkettő különböző formáinak átalakulására és/vagy a növények számára való rendelkezésre állására
  ,
  vagy amelyet a talajhoz való hozzáadásra szánnak azzal a céllal
  ,
  hogy javítsák
  a 
  növények általi tápanyagfelvételt vagy csökkentsék a tápanyagveszteségeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az agronómiai adalékanyag
  növényeket tápanyaggal ellátó termékhez
  való hozzáadásra
  szánt
  ,
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  ,
  amelynek feladata
  a 
  szóban forgó termék tápanyagleadási tulajdonságainak javítása
  .

növényeket tápanyaggal ellátó termékhez

szánt

CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék

amelynek feladata

szóban forgó termék tápanyagleadási tulajdonságainak javítása

Az agronómiai adalékanyag
  CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelyet a termékekhez
  való hozzáadásra
  szánnak, és bizonyított hatással rendelkezik az ásványi vagy mineralizált tápanyagok, vagy mindkettő különböző formáinak átalakulására és/vagy a növények számára való rendelkezésre állására
  ,
  vagy amelyet a talajhoz való hozzáadásra szánnak azzal a céllal
  ,
  hogy javítsák
  a 
  növények általi tápanyagfelvételt vagy csökkentsék a tápanyagveszteségeket
  .

CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék, amelyet a termékekhez

szánnak, és bizonyított hatással rendelkezik az ásványi vagy mineralizált tápanyagok, vagy mindkettő különböző formáinak átalakulására és/vagy a növények számára való rendelkezésre állására

vagy amelyet a talajhoz való hozzáadásra szánnak azzal a céllal

hogy javítsák

növények általi tápanyagfelvételt vagy csökkentsék a tápanyagveszteségeket

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategória (új)

I melléklet – II rész – 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategória (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategória: Denitrifikáció-gátló |
| | 1. | A denitrifikáció-gátló visszafogja a dinitrogén-oxid (N2O) kialakulását azáltal, hogy lelassítja vagy meggátolja a nitrát (NO3-) dinitrogénné (N2) alakulását anélkül, hogy befolyásolná az 5.A.I. funkció szerinti termékkategóriában leírt nitrifikációs folyamatot. Ez hozzájárul a nitrát növény számára való rendelkezésre állásának fokozásához és a N2O-kibocsátások csökkenéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.A.Ia. funkció szerinti termékkategória: Denitrifikáció-gátló

5.A.Ia. funkció szerinti termékkategória: Denitrifikáció-gátló

1.

1.

A denitrifikáció-gátló visszafogja a dinitrogén-oxid (N2

3

2

2

| 2. | E módszer eredményessége az erre alkalmas mérőeszközben gyűjtött gázminták dinitrogén-oxid-kibocsátásának mérésével és az említett mintában lévő N2O mennyiségének a gázkromatográfban való mérésével értékelhető. Az értékelés a talaj víztartalmát is feljegyzi. |
| --- | --- |

2.

2.

E módszer eredményessége az erre alkalmas mérőeszközben gyűjtött gázminták dinitrogén-oxid-kibocsátásának mérésével és az említett mintában lévő N2

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A növényi biostimuláns olyan
  , CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül stimulálja a növény tápanyagellátási folyamatait azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A növényi biostimuláns olyan
  , CE-jelöléssel ellátott termésnövelő
  termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül stimulálja a növény tápanyagellátási folyamatait azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson:

, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő

| 1. | A növényi biostimuláns olyan termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül stimulálja a növény tápanyagellátási folyamatait azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény
  , illetve a növény rizoszférájának vagy filloszférájának
  következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson: |
| --- | --- |

1.

A növényi biostimuláns olyan termék, amely tápanyagtartalmától függetlenül stimulálja a növény tápanyagellátási folyamatait azzal a kizárólagos céllal, hogy a növény
  , illetve a növény rizoszférájának vagy filloszférájának
  következő tulajdonságai közül egyet vagy többet javítson:

, illetve a növény rizoszférájának vagy filloszférájának

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c a pont (új)

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a talaj és a rizoszféra tápanyagellátása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a talaj és a rizoszféra tápanyagellátása

a talaj és a rizoszféra tápanyagellátása

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c b pont (új)

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | humuszképződés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

humuszképződés

humuszképződés

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c c pont (új)

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | szerves vegyületek bomlása a talajban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

szerves vegyületek bomlása a talajban.

szerves vegyületek bomlása a talajban.

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | kadmium (Cd)
  3
  mg/kg szárazanyag-tartalom, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

kadmium (Cd)
  3
  mg/kg szárazanyag-tartalom,

3

| — | kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg szárazanyag-tartalom, |
| --- | --- |

—

kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg szárazanyag-tartalom,

1,5

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A mikrobiális növényi biostimuláns
  kizárólag
  a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában említett, egy vagy több mikroorganizmusból áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A mikrobiális növényi biostimuláns
  kizárólag
  a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában említett, egy vagy több mikroorganizmusból áll.

kizárólag

| 1. | A mikrobiális növényi biostimuláns
  az alábbiakból áll: |
| --- | --- |

1.

A mikrobiális növényi biostimuláns
  az alábbiakból áll:

az alábbiakból áll:

| a) | a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában említett, egy vagy több mikroorganizmusból; |
| --- | --- |

a)

a)

a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában említett, egy vagy több mikroorganizmusból;

| b) | az e pont a) alpontjában meghatározottaktól különböző egy vagy több mikroorganizmusból. Ezek összetevő-kategóriaként felhasználhatók, amennyiben megfelelnek a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

b)

az e pont a) alpontjában meghatározottaktól különböző egy vagy több mikroorganizmusból. Ezek összetevő-kategóriaként felhasználhatók, amennyiben megfelelnek a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában meghatározott követelményeknek.

az e pont a) alpontjában meghatározottaktól különböző egy vagy több mikroorganizmusból. Ezek összetevő-kategóriaként felhasználhatók, amennyiben megfelelnek a II. melléklet 7. összetevő-kategóriájában meghatározott követelményeknek.

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 3 pont

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| 3. | Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában. |
| --- | --- |

3.

3.

Szalmonella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában.

Módosítás

Módosítás

| 3. | A mikrobiális növényi biostimulánsban kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:












  Mikroorganizmusok/toxinjaik, anyagcseretermékeik | Mintavételi tervek | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Escherichia coli | 5 | 0 | 1 g-ban vagy 1 ml-ben nincs jelen |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Vibrio spp | 5 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Shigella spp | 5 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | 25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen |
| Enterococcaceae | 5 | 2 | 10 CFU/g |
| Anaerob csíraszám, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns egy aerob baktérium | 5 | 2 | 105 CFU/g vagy ml |
| Élesztő- és penészszám, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns gomba | 5 | 2 | 1 000 CFU/g vagy ml |

3.

3.

A mikrobiális növényi biostimulánsban kórokozók nem lehetnek jelen a következő táblázatban meghatározott határértékeket meghaladó koncentrációban:

Mikroorganizmusok/toxinjaik, anyagcseretermékeik

Mikroorganizmusok/toxinjaik, anyagcseretermékeik

Mintavételi tervek

Mintavételi tervek

Határérték

Határérték

n

n

c

c

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

1 g-ban vagy 1 ml-ben nincs jelen

1 g-ban vagy 1 ml-ben nincs jelen

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Vibrio spp

Vibrio spp

5

5

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Shigella spp

Shigella spp

5

5

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

25 g-ban vagy 25 ml-ben nincs jelen

Enterococcaceae

Enterococcaceae

5

5

2

2

10 CFU/g

10 CFU/g

Anaerob csíraszám, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns egy aerob baktérium

Anaerob csíraszám, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns egy aerob baktérium

5

5

2

2

105 CFU/g vagy ml

105

Élesztő- és penészszám, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns gomba

Élesztő- és penészszám, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns gomba

5

5

2

2

1 000 CFU/g vagy ml

1 000 CFU/g vagy ml

ahol n = a mintaelemek száma; c = a meghatározott határértékek feletti értéket adó mintaelemek száma.

ahol n = a mintaelemek száma; c = a meghatározott határértékek feletti értéket adó mintaelemek száma.

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 4 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | Az Escherichia coli. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 1 grammos vagy 1 milliliteres mintában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

4.

Az Escherichia coli. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 1 grammos vagy 1 milliliteres mintában.

törölve

törölve

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 5 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | Enterococcaceae családba tartozó baktérium nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékben 10 CFU/g friss tömeg mennyiséget meghaladó mértékben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

5.

Enterococcaceae családba tartozó baktérium nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékben 10 CFU/g friss tömeg mennyiséget meghaladó mértékben.

törölve

törölve

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 6 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | A Listeria monocytogenes nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.

6.

A Listeria monocytogenes nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában.

törölve

törölve

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 7 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | A Vibrio spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.

7.

A Vibrio spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában.

törölve

törölve

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 8 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 8 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. | A Shigella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.

8.

A Shigella spp. nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 25 grammos vagy 25 milliliteres mintában.

törölve

törölve

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 9 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | A Staphylococcus aureus nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 1 grammos vagy 1 milliliteres mintában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.

9.

A Staphylococcus aureus nem lehet jelen a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett 1 grammos vagy 1 milliliteres mintában.

törölve

törölve

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 10 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett mintában az aerob csíraszám nem haladhatja meg a 105 CFU/g vagy ml értéket, kivéve, ha a mikrobiális biostimuláns aerob baktérium. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10.

10.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékből vett mintában az aerob csíraszám nem haladhatja meg a 105

törölve

törölve

Módosítás 217

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 12 pont – 2 albekezdés

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 12 pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a növényi biostimuláns pH-értéke legalább 4. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a növényi biostimuláns pH-értéke legalább 4.

a növényi biostimuláns pH-értéke legalább 4.

törölve

törölve

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 13 pont

I melléklet – II rész – 6.A. funkció szerinti termékkategória – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | A mikrobiális növényi biostimuláns eltarthatósága a címkén meghatározott tárolási feltételek mellett legalább 6 hónap. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13.

13.

A mikrobiális növényi biostimuláns eltarthatósága a címkén meghatározott tárolási feltételek mellett legalább 6 hónap.

törölve

törölve

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 7. funkció szerinti termékkategória – 3 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 7. funkció szerinti termékkategória – 3 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | A keverék nem változtathatja meg az azt alkotó termésnövelő termékek
  természetét |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

A keverék nem változtathatja meg az azt alkotó termésnövelő termékek
  természetét

természetét

| 3. | A keverék nem változtathatja meg az azt alkotó termésnövelő termékek
  funkcióját: |
| --- | --- |

3.

A keverék nem változtathatja meg az azt alkotó termésnövelő termékek
  funkcióját:

funkcióját:

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – I rész – 11 a összetevő-kategória (új)

II melléklet – I rész – 11 a összetevő-kategória (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. összetevő-kategória: Egyéb ipari melléktermékek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. összetevő-kategória: Egyéb ipari melléktermékek

11a. összetevő-kategória: Egyéb ipari melléktermékek

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 1. összetevő-kategória – 1 pont – bevezető rész

II melléklet – II rész – 1. összetevő-kategória – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket tartalmazhat (8): |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket tartalmazhat (8):

8

| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket
  – ezen belül technikai adalékanyagokat –
  tartalmazhat (8): |
| --- | --- |

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket
  – ezen belül technikai adalékanyagokat –
  tartalmazhat (8):

– ezen belül technikai adalékanyagokat –

8

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 1. összetevő-kategória – 1 pont – b pont

II melléklet – II rész – 1. összetevő-kategória – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 2008/98/EK irányelv szerinti melléktermékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 2008/98/EK irányelv szerinti melléktermékek;

| b) | a 2008/98/EK irányelv szerinti melléktermékek
  , kivéve azok az 1907/2006/EK rendeletben foglaltak szerint regisztrált melléktermékek, amelyekre nem vonatkozik az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletének 5. pontjában meghatározott, regisztrálási kötelezettség alóli mentességek valamelyike
  ; |
| --- | --- |

b)

a 2008/98/EK irányelv szerinti melléktermékek
  , kivéve azok az 1907/2006/EK rendeletben foglaltak szerint regisztrált melléktermékek, amelyekre nem vonatkozik az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletének 5. pontjában meghatározott, regisztrálási kötelezettség alóli mentességek valamelyike
  ;

, kivéve azok az 1907/2006/EK rendeletben foglaltak szerint regisztrált melléktermékek, amelyekre nem vonatkozik az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletének 5. pontjában meghatározott, regisztrálási kötelezettség alóli mentességek valamelyike

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 1. összetevő-kategória – 1 pont – e pont

II melléklet – II rész – 1. összetevő-kategória – 1 pont – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | polimerek; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

polimerek; vagy

| e) | polimerek
  , a talajjal kapcsolatba nem kerülő termesztőközegekben használt polimerek kivételével,
  vagy |
| --- | --- |

e)

polimerek
  , a talajjal kapcsolatba nem kerülő termesztőközegekben használt polimerek kivételével,
  vagy

, a talajjal kapcsolatba nem kerülő termesztőközegekben használt polimerek kivételével,

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 2. összetevő-kategória – 1 pont

II melléklet – II rész – 2. összetevő-kategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék olyan növényeket, növényi részeket vagy növényi kivonatokat tartalmazhat, amelyek nem estek át a következőktől eltérő feldolgozáson: vágás, őrlés, centrifugálás, préselés, szárítás, fagyasztva szárítás
  vagy
  vizes kivonás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék olyan növényeket, növényi részeket vagy növényi kivonatokat tartalmazhat, amelyek nem estek át a következőktől eltérő feldolgozáson: vágás, őrlés, centrifugálás, préselés, szárítás, fagyasztva szárítás
  vagy
  vizes kivonás.

vagy

| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék olyan növényeket, növényi részeket vagy növényi kivonatokat tartalmazhat, amelyek nem estek át a következőktől eltérő feldolgozáson: vágás, őrlés, centrifugálás,
  szitálás, darálás,
  préselés, szárítás, fagyasztva szárítás
  , pufferelés, extrudálás, sugárzás, fagykezelés, hővel történő fertőtlenítés,
  vizes kivonás
  , vagy bármely más típusú olyan elkészítés vagy feldolgozás, amelynek végterméke az 1907/2006/EK rendelet szerint nem esik regisztrálási kötelezettség alá
  . |
| --- | --- |

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék olyan növényeket, növényi részeket vagy növényi kivonatokat tartalmazhat, amelyek nem estek át a következőktől eltérő feldolgozáson: vágás, őrlés, centrifugálás,
  szitálás, darálás,
  préselés, szárítás, fagyasztva szárítás
  , pufferelés, extrudálás, sugárzás, fagykezelés, hővel történő fertőtlenítés,
  vizes kivonás
  , vagy bármely más típusú olyan elkészítés vagy feldolgozás, amelynek végterméke az 1907/2006/EK rendelet szerint nem esik regisztrálási kötelezettség alá
  .

szitálás, darálás,

, pufferelés, extrudálás, sugárzás, fagykezelés, hővel történő fertőtlenítés,

, vagy bármely más típusú olyan elkészítés vagy feldolgozás, amelynek végterméke az 1907/2006/EK rendelet szerint nem esik regisztrálási kötelezettség alá

Módosítás 229

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 2. összetevő-kategória – 2 pont

II melléklet – II rész – 2. összetevő-kategória – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | Az 1. pont alkalmazásában a növények magukban foglalják az algákat,
  de nem terjednek ki a kékmoszatokra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

Az 1. pont alkalmazásában a növények magukban foglalják az algákat,
  de nem terjednek ki a kékmoszatokra
  .

de nem terjednek ki a kékmoszatokra

| 2. | Az 1. pont alkalmazásában a növények magukban foglalják az algákat,
  a kékmoszatok kivételével, amelyek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet értelmében veszélyesnek besorolt cianotoxinokat állítanak elő
  . |
| --- | --- |

2.

Az 1. pont alkalmazásában a növények magukban foglalják az algákat,
  a kékmoszatok kivételével, amelyek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet értelmében veszélyesnek besorolt cianotoxinokat állítanak elő
  .

a kékmoszatok kivételével, amelyek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet értelmében veszélyesnek besorolt cianotoxinokat állítanak elő

Módosítás 230

Módosítás 230

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – bevezető rész

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  termék kizárólag a következő bemeneti anyagok közül egy vagy több aerob komposztálásával nyert komposztot tartalmazhat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A CE-jelöléssel ellátott
  termésnövelő
  termék kizárólag a következő bemeneti anyagok közül egy vagy több aerob komposztálásával nyert komposztot tartalmazhat:

termésnövelő

| 1. | A CE-jelöléssel ellátott
  növénytápláló
  termék kizárólag a következő bemeneti anyagok közül egy vagy több aerob komposztálásával
  és a természetesen előforduló mikrobák ezt követő esetleges megsokszorozódásával
  nyert komposztot
  és folyékony vagy nem folyékony mikrobiális vagy nem mikrobiális komposztkivonatokat
  tartalmazhat: |
| --- | --- |

1.

A CE-jelöléssel ellátott
  növénytápláló
  termék kizárólag a következő bemeneti anyagok közül egy vagy több aerob komposztálásával
  és a természetesen előforduló mikrobák ezt követő esetleges megsokszorozódásával
  nyert komposztot
  és folyékony vagy nem folyékony mikrobiális vagy nem mikrobiális komposztkivonatokat
  tartalmazhat:

növénytápláló

és a természetesen előforduló mikrobák ezt követő esetleges megsokszorozódásával

és folyékony vagy nem folyékony mikrobiális vagy nem mikrobiális komposztkivonatokat

Módosítás 231

Módosítás 231

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – b pont

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az 1069/2009/EK rendelet
  szerinti 2. és 3
  .
  kategóriába tartozó állati melléktermékek
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az 1069/2009/EK rendelet
  szerinti 2. és 3
  .
  kategóriába tartozó állati melléktermékek
  ;

szerinti 2. és 3

kategóriába tartozó állati melléktermékek

| b) | az 1069/2009/EK rendelet
  32. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek, amelyek esetében az előállítási lánc végpontját az 1069/2009/EK rendelet 5
  .
  cikkének megfelelően érték el
  ; |
| --- | --- |

b)

az 1069/2009/EK rendelet
  32. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek, amelyek esetében az előállítási lánc végpontját az 1069/2009/EK rendelet 5
  .
  cikkének megfelelően érték el
  ;

32. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek, amelyek esetében az előállítási lánc végpontját az 1069/2009/EK rendelet 5

cikkének megfelelően érték el

Módosítás 232

Módosítás 232

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – c pont – bevezető rész

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | feldolgozatlan vagy kizárólag kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással
  , vízgőz-desztillációval, vagy kizárólag víz eltávolítása céljából hevítéssel feldolgozott, vagy levegőből
   – bármilyen módon – kivont, élő vagy elpusztult szervezetek vagy azok részei, kivéve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

feldolgozatlan vagy kizárólag kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással
  , vízgőz-desztillációval, vagy kizárólag víz eltávolítása céljából hevítéssel feldolgozott, vagy levegőből
   – bármilyen módon – kivont, élő vagy elpusztult szervezetek vagy azok részei, kivéve

, vízgőz-desztillációval, vagy kizárólag víz eltávolítása céljából hevítéssel feldolgozott, vagy levegőből

| c) | feldolgozatlan vagy kizárólag kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással – bármilyen módon – kivont, élő vagy elpusztult szervezetek vagy azok részei, kivéve |
| --- | --- |

c)

feldolgozatlan vagy kizárólag kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással – bármilyen módon – kivont, élő vagy elpusztult szervezetek vagy azok részei, kivéve

Módosítás 233

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – c pont – 2 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – c pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | szennyvíziszap, ipari iszap vagy kotrásból származó iszap, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

szennyvíziszap, ipari iszap vagy kotrásból származó iszap, és

| — | szennyvíziszap, ipari iszap
  (kivéve a nem fogyasztható élelmiszer-maradványokból, takarmányból és agroüzemanyagok feldolgozási növényeiből származó iszap),
  vagy kotrásból származó iszap, és |
| --- | --- |

—

szennyvíziszap, ipari iszap
  (kivéve a nem fogyasztható élelmiszer-maradványokból, takarmányból és agroüzemanyagok feldolgozási növényeiből származó iszap),
  vagy kotrásból származó iszap, és

(kivéve a nem fogyasztható élelmiszer-maradványokból, takarmányból és agroüzemanyagok feldolgozási növényeiből származó iszap),

Módosítás 238

Módosítás 238

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – e a pont (új)

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket használó iparágak kivételével az élelmiszeripari ágazatokból származó nem feldolgozott és mechanikusan feldolgozott maradékanyagok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket használó iparágak kivételével az élelmiszeripari ágazatokból származó nem feldolgozott és mechanikusan feldolgozott maradékanyagok.

az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket használó iparágak kivételével az élelmiszeripari ágazatokból származó nem feldolgozott és mechanikusan feldolgozott maradékanyagok.

Módosítás 239

Módosítás 239

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – e b pont (új)

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 1 pont – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | a 2., 3., 4., 5., 6. és 11. összetevő-kategóriának megfelelő anyagok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

a 2., 3., 4., 5., 6. és 11. összetevő-kategóriának megfelelő anyagok.

a 2., 3., 4., 5., 6. és 11. összetevő-kategóriának megfelelő anyagok.

Módosítás 240

Módosítás 240

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | amely csak
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagokat dolgozza fel
  , és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

amely csak
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagokat dolgozza fel
  , és

amely csak

anyagokat dolgozza fel

| — | ahol
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól
  , és |
| --- | --- |

—

ahol
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól
  , és

ahol

anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól

Módosítás 241

Módosítás 241

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 6 pont – a pont – 2 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 3. összetevő-kategória – 6 pont – a pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Kritérium: maximum
  25
  mmol O2/kg szerves anyag/h; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kritérium: maximum
  25
  mmol O2/kg szerves anyag/h; vagy

25

| — | Kritérium: maximum
  50
  mmol O2/kg szerves anyag/h; vagy |
| --- | --- |

—

Kritérium: maximum
  50
  mmol O2/kg szerves anyag/h; vagy

50

Módosítás 242

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – cím

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. összetevő-kategória: Energianövények fermentációs maradéka | 4. összetevő-kategória: Energianövények fermentációs maradéka
  és növényi alapú biohulladék |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4. összetevő-kategória: Energianövények fermentációs maradéka

4. összetevő-kategória: Energianövények fermentációs maradéka
  és növényi alapú biohulladék

és növényi alapú biohulladék

Módosítás 247

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 1 pont – c pont

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 1 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | Bármely, az a)–b) pontban említett, előzőleg lebontott anyag. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

Bármely, az a)–b) pontban említett, előzőleg lebontott anyag.

| c) | Bármely, az a)–b) pontban említett, előzőleg lebontott anyag
  , amely nyomokban sem tartalmaz aflatoxint
  . |
| --- | --- |

c)

Bármely, az a)–b) pontban említett, előzőleg lebontott anyag
  , amely nyomokban sem tartalmaz aflatoxint
  .

, amely nyomokban sem tartalmaz aflatoxint

Módosítás 248

Módosítás 248

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | amely csak
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagokat dolgozza fel
  , és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

amely csak
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagokat dolgozza fel
  , és

amely csak

anyagokat dolgozza fel

| — | ahol
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól
  , és |
| --- | --- |

—

ahol
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól
  , és

ahol

anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól

Módosítás 249

Módosítás 249

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 3 pont – b pont

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 3 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással;

o

(70 o

| b) | 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU bizottsági rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint

   (1 bis); |
| --- | --- |

b)

55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU bizottsági rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint

   (1 bis);

o

, a 142/2011/EU bizottsági rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint

1 bis

Módosítás 250

Módosítás 250

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 3 pont – d pont

II melléklet – II rész – 4. összetevő-kategória – 3 pont – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással; vagy

o

(70 o

| d) | 37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint
  ; vagy |
| --- | --- |

d)

37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint
  ; vagy

o

, a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint

Módosítás 251

Módosítás 251

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – c pont – 2 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – c pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | szennyvíziszapot
  , ipari
  iszapot
  vagy kotrásból származó
  iszapot
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

szennyvíziszapot
  , ipari
  iszapot
  vagy kotrásból származó
  iszapot
  ,

szennyvíziszapot

iszapot

iszapot

| — | szennyvíziszap
  ,
  az ea) pontban meghatározottól eltérő
  ipari
  iszap
  vagy kotrásból származó
  iszap
  ,
  és |
| --- | --- |

—

szennyvíziszap
  ,
  az ea) pontban meghatározottól eltérő
  ipari
  iszap
  vagy kotrásból származó
  iszap
  ,
  és

szennyvíziszap

az ea) pontban meghatározottól eltérő

iszap

iszap

és

Módosítás 255

Módosítás 255

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – e pont – bevezető rész

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – e pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | bármely, az a)–d) pontban felsorolt anyag, amely |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

bármely, az a)–d) pontban felsorolt anyag, amely

| e) | bármely, az a)–d) pontban felsorolt
  , aflatoxint nem tartalmazó
  anyag, amely |
| --- | --- |

e)

bármely, az a)–d) pontban felsorolt
  , aflatoxint nem tartalmazó
  anyag, amely

, aflatoxint nem tartalmazó

Módosítás 256

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – e a pont (új)

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket használó iparágak kivételével az élelmiszeripari ágazatokból származó nem feldolgozott és mechanikusan feldolgozott maradékanyagok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket használó iparágak kivételével az élelmiszeripari ágazatokból származó nem feldolgozott és mechanikusan feldolgozott maradékanyagok.

az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket használó iparágak kivételével az élelmiszeripari ágazatokból származó nem feldolgozott és mechanikusan feldolgozott maradékanyagok.

Módosítás 257

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – e b pont (új)

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 1 pont – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | a 2., 3., 4., 5., 6. és 11. összetevő-kategóriának megfelelő anyagok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

a 2., 3., 4., 5., 6. és 11. összetevő-kategóriának megfelelő anyagok.

a 2., 3., 4., 5., 6. és 11. összetevő-kategóriának megfelelő anyagok.

Módosítás 258

Módosítás 258

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | amely csak
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagokat dolgozza fel
  , és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

amely csak
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagokat dolgozza fel
  , és

amely csak

anyagokat dolgozza fel

| — | ahol
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól
  , és |
| --- | --- |

—

ahol
  a fenti 1. pontban felsorolt bemeneti
  anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól
  , és

ahol

anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorok egyértelműen el vannak különítve az 1. pontban felsoroltaktól különböző bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól

Módosítás 259

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 3 pont – a pont

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 3 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | legalább 24 órán át tartó, 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás és legalább 20 napos hidraulikus tartózkodási idő; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

legalább 24 órán át tartó, 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás és legalább 20 napos hidraulikus tartózkodási idő;

o

| a) | Legalább 24 órán át tartó, 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás és legalább 20 napos hidraulikus tartózkodási idő
  , amelyet egy annak ellenőrzésére irányuló vizsgálat követ, hogy a lebontási folyamat sikeresen elpusztította-e a kórokozókat
  ; |
| --- | --- |

a)

Legalább 24 órán át tartó, 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás és legalább 20 napos hidraulikus tartózkodási idő
  , amelyet egy annak ellenőrzésére irányuló vizsgálat követ, hogy a lebontási folyamat sikeresen elpusztította-e a kórokozókat
  ;

o

, amelyet egy annak ellenőrzésére irányuló vizsgálat követ, hogy a lebontási folyamat sikeresen elpusztította-e a kórokozókat

Módosítás 260

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 3 pont – b pont

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 3 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással;

o

(70 o

| b) | 55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint
  ; |
| --- | --- |

b)

55 oC-on történő termofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint
  ;

o

, a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 3 pont – d pont

II melléklet – II rész – 5. összetevő-kategória – 3 pont – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt
  (70 oC – 1h)
  is magában foglaló kezelési eljárással; vagy

o

(70 o

| d) | 37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint
  ; vagy |
| --- | --- |

d)

37–40 oC-on történő mezofil anaerob lebontás, pasztörizálási szakaszt is magában foglaló kezelési eljárással
  , a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint
  ; vagy

o

, a 142/2011/EU rendelet V. melléklete I. fejezete 1. szakaszának 1. pontjában leírtak szerint

Módosítás 262

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 1 pont – c a pont (új)

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 1 pont – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | olívapogácsa, vagyis az olajbogyó őrléséből származó viszkózus melléktermék, amelyet a törköly szerves oldószerekkel történő, két (nedves olívapogácsa) vagy három (szilárd olívapogácsa) lépéses kezeléséből nyernek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

olívapogácsa, vagyis az olajbogyó őrléséből származó viszkózus melléktermék, amelyet a törköly szerves oldószerekkel történő, két (nedves olívapogácsa) vagy három (szilárd olívapogácsa) lépéses kezeléséből nyernek;

olívapogácsa, vagyis az olajbogyó őrléséből származó viszkózus melléktermék, amelyet a törköly szerves oldószerekkel történő, két (nedves olívapogácsa) vagy három (szilárd olívapogácsa) lépéses kezeléséből nyernek;

Módosítás 263

Módosítás 263

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 1 pont – c b pont (új)

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 1 pont – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | takarmányipari melléktermékek, amelyek a 68/2013/EU rendeletben fel vannak sorolva a takarmány-alapanyagok jegyzékében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

takarmányipari melléktermékek, amelyek a 68/2013/EU rendeletben fel vannak sorolva a takarmány-alapanyagok jegyzékében;

takarmányipari melléktermékek, amelyek a 68/2013/EU rendeletben fel vannak sorolva a takarmány-alapanyagok jegyzékében;

Módosítás 264

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 1 pont – c c pont (új)

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 1 pont – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | bármilyen egyéb anyag, amelyet élelmiszerben vagy állati takarmányban való felhasználásra jóváhagytak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

bármilyen egyéb anyag, amelyet élelmiszerben vagy állati takarmányban való felhasználásra jóváhagytak.

bármilyen egyéb anyag, amelyet élelmiszerben vagy állati takarmányban való felhasználásra jóváhagytak.

Módosítás 269

Módosítás 269

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 2 pont – 2 a albekezdés (új)

II melléklet – II rész – 6. összetevő-kategória – 2 pont – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Valamennyi anyag csak a kimutathatósági határ alatti mennyiségben tartalmazhat aflatoxint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Valamennyi anyag csak a kimutathatósági határ alatti mennyiségben tartalmazhat aflatoxint.

Valamennyi anyag csak a kimutathatósági határ alatti mennyiségben tartalmazhat aflatoxint.

Módosítás 270

Módosítás 270

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 7. összetevő-kategória – 1 pont – 1 franciabekezdés

II melléklet – II rész – 7. összetevő-kategória – 1 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | csupán szárítási vagy fagyasztva szárítási eljáráson mentek keresztül, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

csupán szárítási vagy fagyasztva szárítási eljáráson mentek keresztül, és

csupán szárítási vagy fagyasztva szárítási eljáráson mentek keresztül, és

törölve

törölve

Módosítás 271

Módosítás 271

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 8. összetevő-kategória – 1 pont

II melléklet – II rész – 8. összetevő-kategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  csak akkor tartalmazhat
  olyan
  anyagot vagy keveréket
  ,
  amelynek
  funkciója a termésnövelő termék tápanyag leadási tulajdonságainak javítása, ha az adott anyag vagy keverék az ilyen agronómiai adalékanyagokra alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárással összhangban bizonyítottan megfelel az e rendelet I. melléklete 5. funkció szerinti termékkategóriájába tartozó termékekre vonatkozó követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  csak akkor tartalmazhat
  olyan
  anyagot vagy keveréket
  ,
  amelynek
  funkciója a termésnövelő termék tápanyag leadási tulajdonságainak javítása, ha az adott anyag vagy keverék az ilyen agronómiai adalékanyagokra alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárással összhangban bizonyítottan megfelel az e rendelet I. melléklete 5. funkció szerinti termékkategóriájába tartozó termékekre vonatkozó követelményeknek.

csak akkor tartalmazhat

anyagot vagy keveréket

amelynek

| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket (ezen belül technikai adalékanyagokat), például
  olyan
  csomósodást gátló anyagokat, habzásgátló anyagokat, porvédő anyagokat, színezékeket és reológiai adalékanyagokat tartalmazhat
  ,
  amelyek
  funkciója a termésnövelő termék tápanyag leadási tulajdonságainak javítása, ha az adott anyag vagy keverék az ilyen agronómiai adalékanyagokra alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárással összhangban bizonyítottan megfelel az e rendelet I. melléklete 5. funkció szerinti termékkategóriájába tartozó termékekre vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék
  az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket (ezen belül technikai adalékanyagokat), például
  olyan
  csomósodást gátló anyagokat, habzásgátló anyagokat, porvédő anyagokat, színezékeket és reológiai adalékanyagokat tartalmazhat
  ,
  amelyek
  funkciója a termésnövelő termék tápanyag leadási tulajdonságainak javítása, ha az adott anyag vagy keverék az ilyen agronómiai adalékanyagokra alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárással összhangban bizonyítottan megfelel az e rendelet I. melléklete 5. funkció szerinti termékkategóriájába tartozó termékekre vonatkozó követelményeknek.

az alábbiaktól eltérő anyagokat és keverékeket (ezen belül technikai adalékanyagokat), például

csomósodást gátló anyagokat, habzásgátló anyagokat, porvédő anyagokat, színezékeket és reológiai adalékanyagokat tartalmazhat

amelyek

Módosítás 272

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 8. összetevő-kategória – 3 a pont (új)

II melléklet – II rész – 8. összetevő-kategória – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak akkor tartalmazhat az I. melléklet 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategóriájában meghatározottaknak megfelelő denitrifikáció-gátlót, ha a termésnövelő termék bármilyen formájú nitrogént tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak akkor tartalmazhat az I. melléklet 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategóriájában meghatározottaknak megfelelő denitrifikáció-gátlót, ha a termésnövelő termék bármilyen formájú nitrogént tartalmaz.

Módosítás 273

Módosítás 273

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 8. összetevő-kategória – 4 pont

II melléklet – II rész – 8. összetevő-kategória – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak akkor tartalmazhat az I. melléklet 5.A.II. funkció szerinti termékkategóriájában meghatározottaknak megfelelő ureázgátlót, ha a termésnövelő termék teljes nitrogéntartalmának (N) legalább 50 %-a karbamid (CH4N2O) formájú nitrogén (N). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak akkor tartalmazhat az I. melléklet 5.A.II. funkció szerinti termékkategóriájában meghatározottaknak megfelelő ureázgátlót, ha a termésnövelő termék teljes nitrogéntartalmának (N) legalább 50 %-a karbamid (CH4N2O) formájú nitrogén (N).

| 4. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak akkor tartalmazhat az I. melléklet 5.A.II. funkció szerinti termékkategóriájában meghatározottaknak megfelelő ureázgátlót, ha a termésnövelő termék teljes nitrogéntartalmának (N) legalább 50 %-a
  ammónium (NH4+) vagy ammónium (NH4+) és
  karbamid (CH4N2O) formájú nitrogén (N). |
| --- | --- |

4.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak akkor tartalmazhat az I. melléklet 5.A.II. funkció szerinti termékkategóriájában meghatározottaknak megfelelő ureázgátlót, ha a termésnövelő termék teljes nitrogéntartalmának (N) legalább 50 %-a
  ammónium (NH4+) vagy ammónium (NH4+) és
  karbamid (CH4N2O) formájú nitrogén (N).

ammónium (NH4+) vagy ammónium (NH4+) és

Módosítás 274

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 9. összetevő-kategória – 3 pont

II melléklet – II rész – 9. összetevő-kategória – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | A polimerek
  nem tartalmazhatnak
  formaldehidet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

A polimerek
  nem tartalmazhatnak
  formaldehidet.

nem tartalmazhatnak

| 3. | A polimerek
  legfeljebb 600 ppm szabad
  formaldehidet
  tartalmazhatnak
  . |
| --- | --- |

3.

A polimerek
  legfeljebb 600 ppm szabad
  formaldehidet
  tartalmazhatnak
  .

legfeljebb 600 ppm szabad

tartalmazhatnak

Módosítás 275

Módosítás 275

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 1 pont

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak azokban az esetekben tartalmazhat tápanyagpolimerektől eltérő polimereket, amelyekben a polimer célja |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak azokban az esetekben tartalmazhat tápanyagpolimerektől eltérő polimereket, amelyekben a polimer célja

| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak azokban az esetekben tartalmazhat tápanyagpolimerektől eltérő polimereket, amelyekben a polimer célja |
| --- | --- |

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék csak azokban az esetekben tartalmazhat tápanyagpolimerektől eltérő polimereket, amelyekben a polimer célja

| a) | a víz tápanyagrészecskékbe való behatolásának és ezáltal a tápanyagok leadásának szabályozása (amely esetben a polimert általában „bevonóanyagként” emlegetik), vagy |
| --- | --- |

a)

a víz tápanyagrészecskékbe való behatolásának és ezáltal a tápanyagok leadásának szabályozása (amely esetben a polimert általában „bevonóanyagként” emlegetik), vagy

| a) | a víz tápanyagrészecskékbe való behatolásának és ezáltal a tápanyagok leadásának szabályozása (amely esetben a polimert általában „bevonóanyagként” emlegetik), vagy |
| --- | --- |

a)

a víz tápanyagrészecskékbe való behatolásának és ezáltal a tápanyagok leadásának szabályozása (amely esetben a polimert általában „bevonóanyagként” emlegetik), vagy

| b) | a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék vízmegtartó képességének a növelése. |
| --- | --- |

b)

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék vízmegtartó képességének a növelése.

| b) | a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék vízmegtartó képességének a növelése
  , vagy |
| --- | --- |

b)

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék vízmegtartó képességének a növelése
  , vagy

, vagy

| ba) | a talaj javítása a 10. összetevő-kategória 2a. és 3. pontjában foglalt követelményeknek megfelelő, biológiailag lebomló talajtakaró fóliával, vagy |
| --- | --- |

ba)

ba)

a talaj javítása a 10. összetevő-kategória 2a. és 3. pontjában foglalt követelményeknek megfelelő, biológiailag lebomló talajtakaró fóliával, vagy

a talaj javítása a 10. összetevő-kategória 2a. és 3. pontjában foglalt követelményeknek megfelelő, biológiailag lebomló talajtakaró fóliával, vagy

| bb) | a termésnövelő termék talajjal nem érintkező kötőelemei, vagy |
| --- | --- |

bb)

bb)

a termésnövelő termék talajjal nem érintkező kötőelemei, vagy

a termésnövelő termék talajjal nem érintkező kötőelemei, vagy

| bc) | a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek stabilitásának növelése, vagy |
| --- | --- |

bc)

bc)

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek stabilitásának növelése, vagy

a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek stabilitásának növelése, vagy

| bd) | a víz talajba való behatolásának javítása. |
| --- | --- |

bd)

bd)

a víz talajba való behatolásának javítása.

Módosítás 276

Módosítás 276

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 2 pont

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]-tól/től
  kezdve teljesíteni kell a következő feltételt: A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen a nagy része végül
  széndioxidra
  (CO2), biomasszára és vízre bomlik le. A szervesszén-tartalma legalább 90 %-ának legfeljebb
  24
  hónap alatt CO2-dá kell alakulnia, az
  alábbi a)–c) pontban meghatározott biológiai lebonthatósági vizsgálat szerint
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]-tól/től
  kezdve teljesíteni kell a következő feltételt: A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen a nagy része végül
  széndioxidra
  (CO2), biomasszára és vízre bomlik le. A szervesszén-tartalma legalább 90 %-ának legfeljebb
  24
  hónap alatt CO2-dá kell alakulnia, az
  alábbi a)–c) pontban meghatározott biológiai lebonthatósági vizsgálat szerint
  .

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]-tól/től

széndioxidra

24

alábbi a)–c) pontban meghatározott biológiai lebonthatósági vizsgálat szerint

| 2. | ... [Az e rendelet alkalmazásától számított ötödik évtől]
  kezdve teljesíteni kell a következő feltételt: A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen a nagy része végül
  szén-dioxidra
  (CO2), biomasszára és vízre bomlik le. A szervesszén-tartalma legalább 90 %-ának
  a biológiai lebonthatósági vizsgálatban meghatározott megfelelő szabványhoz képest a termésnövelő termék címkén feltüntetett funkcionalitási időszakának lejárta után
  legfeljebb
  48
  hónap alatt CO2-dá kell alakulnia
  . A biológiai lebonthatósági kritériumot és a biológiai lebonthatóság megfelelő vizsgálati módszerének kialakítását a legfrissebb tudományos eredmények alapján értékelik és
  az
  e rendelet 42. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban határozzák meg
  . |
| --- | --- |

2.

... [Az e rendelet alkalmazásától számított ötödik évtől]
  kezdve teljesíteni kell a következő feltételt: A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen a nagy része végül
  szén-dioxidra
  (CO2), biomasszára és vízre bomlik le. A szervesszén-tartalma legalább 90 %-ának
  a biológiai lebonthatósági vizsgálatban meghatározott megfelelő szabványhoz képest a termésnövelő termék címkén feltüntetett funkcionalitási időszakának lejárta után
  legfeljebb
  48
  hónap alatt CO2-dá kell alakulnia
  . A biológiai lebonthatósági kritériumot és a biológiai lebonthatóság megfelelő vizsgálati módszerének kialakítását a legfrissebb tudományos eredmények alapján értékelik és
  az
  e rendelet 42. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban határozzák meg
  .

... [Az e rendelet alkalmazásától számított ötödik évtől]

szén-dioxidra

2

a biológiai lebonthatósági vizsgálatban meghatározott megfelelő szabványhoz képest a termésnövelő termék címkén feltüntetett funkcionalitási időszakának lejárta után

48

2

. A biológiai lebonthatósági kritériumot és a biológiai lebonthatóság megfelelő vizsgálati módszerének kialakítását a legfrissebb tudományos eredmények alapján értékelik és

e rendelet 42. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban határozzák meg

| a) | A vizsgálatot 25 oC ± 2 oC-on kell elvégezni. |
| --- | --- |

a)

a)

A vizsgálatot 25 oC ± 2 oC-on kell elvégezni.

A vizsgálatot 25 o

o

| b) | A vizsgálatot a műanyagok talajokban való teljes aerob biológiai lebonthatóságának meghatározására szolgáló módszer szerint kell lefolytatni a kémiai oxigénigény vagy a keletkező szén-dioxid-mennyiség mérésével. |
| --- | --- |

b)

b)

A vizsgálatot a műanyagok talajokban való teljes aerob biológiai lebonthatóságának meghatározására szolgáló módszer szerint kell lefolytatni a kémiai oxigénigény vagy a keletkező szén-dioxid-mennyiség mérésével.

A vizsgálatot a műanyagok talajokban való teljes aerob biológiai lebonthatóságának meghatározására szolgáló módszer szerint kell lefolytatni a kémiai oxigénigény vagy a keletkező szén-dioxid-mennyiség mérésével.

| c) | A vizsgálatban referenciaanyagként a vizsgált anyag méretével azonos méretű mikrokristályos cellulózport kell használni. |
| --- | --- |

c)

c)

A vizsgálatban referenciaanyagként a vizsgált anyag méretével azonos méretű mikrokristályos cellulózport kell használni.

A vizsgálatban referenciaanyagként a vizsgált anyag méretével azonos méretű mikrokristályos cellulózport kell használni.

| d) | A vizsgálat elvégzése előtt a vizsgált anyag nem tehető ki a film bomlásának gyorsítását célzó körülményeknek vagy eljárásoknak, mint amilyen a hő- vagy a fényhatás. |
| --- | --- |

d)

d)

A vizsgálat elvégzése előtt a vizsgált anyag nem tehető ki a film bomlásának gyorsítását célzó körülményeknek vagy eljárásoknak, mint amilyen a hő- vagy a fényhatás.

A vizsgálat elvégzése előtt a vizsgált anyag nem tehető ki a film bomlásának gyorsítását célzó körülményeknek vagy eljárásoknak, mint amilyen a hő- vagy a fényhatás.

Módosítás 277

Módosítás 277

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 2 a pont (új)

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 3.B funkció szerinti termékkategóriában említett, biológiailag lebomló talajtakaró fóliának meg kell felelnie a következő kritériumnak:



  A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen végül szén-dioxidra (CO2), biomasszára és vízre bomlik le, továbbá a referenciaanyaghoz képest abszolút vagy relatív értékben a szervesszén-tartalom legalább 90 %-a legfeljebb 24 hónap alatt szén-dioxiddá alakul, a polimerek talajbeli biológiai lebomlásával kapcsolatos uniós szabványoknak megfelelő biológiai lebonthatósági vizsgálat során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 3.B funkció szerinti termékkategóriában említett, biológiailag lebomló talajtakaró fóliának meg kell felelnie a következő kritériumnak:

A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen végül szén-dioxidra (CO2), biomasszára és vízre bomlik le, továbbá a referenciaanyaghoz képest abszolút vagy relatív értékben a szervesszén-tartalom legalább 90 %-a legfeljebb 24 hónap alatt szén-dioxiddá alakul, a polimerek talajbeli biológiai lebomlásával kapcsolatos uniós szabványoknak megfelelő biológiai lebonthatósági vizsgálat során.

A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen végül szén-dioxidra (CO2

Módosítás 278

Módosítás 278

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 3 a pont (új)

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | Mivel a terméket arra szánják, hogy hozzáadják a talajhoz és a környezetbe juttassák, e kritériumok a termékben található valamennyi anyagra alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

Mivel a terméket arra szánják, hogy hozzáadják a talajhoz és a környezetbe juttassák, e kritériumok a termékben található valamennyi anyagra alkalmazandók.

Módosítás 279

Módosítás 279

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 3 b pont (új)

II melléklet – II rész – 10. összetevő-kategória – 3 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | A tápanyagpolimerektől eltérő polimereket tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termék mentesül az 1., 2. és 3. pontban meghatározott előírások alól, amennyiben a polimereket kizárólag kötőanyagként használják a termésnövelő termékhez, és nem kerülnek kapcsolatba a talajjal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.

3b.

A tápanyagpolimerektől eltérő polimereket tartalmazó, CE-jelöléssel ellátott termék mentesül az 1., 2. és 3. pontban meghatározott előírások alól, amennyiben a polimereket kizárólag kötőanyagként használják a termésnövelő termékhez, és nem kerülnek kapcsolatba a talajjal.

Módosítás 280

Módosítás 280

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 11. összetevő-kategória

II melléklet – II rész – 11. összetevő-kategória

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbi táblázatnak megfelelően tartalmazhat az 1069/2009/EK rendelet értelmében vett olyan állati melléktermékeket, amelyek már elérték az előállítási láncnak az említett rendelettel összhangban meghatározott végpontját:

Módosítás

Módosítás

figyelemmel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Bizottság általi, a 42. cikknek megfelelő elfogadására
  , valamely CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbi táblázatnak megfelelően tartalmazhat az 1069/2009/EK rendelet értelmében vett olyan állati melléktermékeket, amelyek már elérték az előállítási láncnak az említett rendelettel összhangban meghatározott végpontját:

figyelemmel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Bizottság általi, a 42. cikknek megfelelő elfogadására

| | Származtatott termék | Feldolgozási előírások a gyártási lánc végpontjának eléréséhez |
| --- | --- | --- |
| 1 | Húsliszt | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 2 | Csontliszt | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 3 | Hús- és csontliszt | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 4 | Állati vér | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 5 | Az 1069/2009/EK rendelet szerinti III. kategóriába tartozó hidrolizált fehérjék | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 6 | Feldolgozott trágya | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 7 | Komposzt (2) | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 8 | Biogáz emésztési maradványok (2) | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 9 | Toll-liszt | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 10 | Nyersbőrök és bőrök | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 11 | Paták és szarvak | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 12 | Denevérürülék | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 13 | Gyapjú és szőr | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 14 | Toll és pehely | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 15 | Sertéssörte | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 16 | Glicerin és egyéb, biodízel és megújuló üzemanyag gyártásából származó, 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |
| 17 | Kereskedelmi okok vagy műszaki hibák miatt visszautasított állateledel és műcsont | Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján |

Származtatott termék

Származtatott termék

Feldolgozási előírások a gyártási lánc végpontjának eléréséhez

Feldolgozási előírások a gyártási lánc végpontjának eléréséhez

1

1

Húsliszt

Húsliszt

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

2

2

Csontliszt

Csontliszt

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

3

3

Hús- és csontliszt

Hús- és csontliszt

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

4

4

Állati vér

Állati vér

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

5

5

Az 1069/2009/EK rendelet szerinti III. kategóriába tartozó hidrolizált fehérjék

Az 1069/2009/EK rendelet szerinti III. kategóriába tartozó hidrolizált fehérjék

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

6

6

Feldolgozott trágya

Feldolgozott trágya

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

7

7

Komposzt (2)

Komposzt (2

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

8

8

Biogáz emésztési maradványok (2)

Biogáz emésztési maradványok (2

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

9

9

Toll-liszt

Toll-liszt

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

10

10

Nyersbőrök és bőrök

Nyersbőrök és bőrök

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

11

11

Paták és szarvak

Paták és szarvak

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

12

12

Denevérürülék

Denevérürülék

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

13

13

Gyapjú és szőr

Gyapjú és szőr

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

14

14

Toll és pehely

Toll és pehely

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

15

15

Sertéssörte

Sertéssörte

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

16

16

Glicerin és egyéb, biodízel és megújuló üzemanyag gyártásából származó, 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok

Glicerin és egyéb, biodízel és megújuló üzemanyag gyártásából származó, 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

17

17

Kereskedelmi okok vagy műszaki hibák miatt visszautasított állateledel és műcsont

Kereskedelmi okok vagy műszaki hibák miatt visszautasított állateledel és műcsont

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti meghatározás alapján

Módosítás 281

Módosítás 281

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – II rész – 11 a összetevő-kategória (új)

II melléklet – II rész – 11 a összetevő-kategória (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. összetevő-kategória: Egyéb ipari melléktermékek |
| | 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbi táblázatnak megfelelően, az alábbi feltételek mellett tartalmazhat olyan egyéb, egyedi ipari folyamatokból származó ipari melléktermékeket, például kaprolaktám-termelésből nyert ammónium-szulfátot, földgázfinomításból és olajokból nyert kénsavat és egyéb anyagokat, melyek ki vannak zárva az 1. összetevő-kategóriából: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. összetevő-kategória: Egyéb ipari melléktermékek

11a. összetevő-kategória: Egyéb ipari melléktermékek

1.

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék az alábbi táblázatnak megfelelően, az alábbi feltételek mellett tartalmazhat olyan egyéb, egyedi ipari folyamatokból származó ipari melléktermékeket, például kaprolaktám-termelésből nyert ammónium-szulfátot, földgázfinomításból és olajokból nyert kénsavat és egyéb anyagokat, melyek ki vannak zárva az 1. összetevő-kategóriából:

| 2. | ... [egy évvel az e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től az EC-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként a 2003/2003/EK rendelettel összhangban felhasznált ipari melléktermékekre vonatkozó kritériumokat az összetevő-kategóriába történő belefoglalás céljából a legfrissebb tudományos eredmények alapján állapítják meg és az e rendelet 42. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban határozzák meg. |
| --- | --- |

2.

2.

... [egy évvel az e rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től az EC-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek összetevőiként a 2003/2003/EK rendelettel összhangban felhasznált ipari melléktermékekre vonatkozó kritériumokat az összetevő-kategóriába történő belefoglalás céljából a legfrissebb tudományos eredmények alapján állapítják meg és az e rendelet 42. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban határozzák meg.

Módosítás 282

Módosítás 282

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – 2 pont – e pont

III melléklet – 1 rész – 2 pont – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a termék tömegének legalább
  5
  %-át kitevő összetevők ismertetése szárazanyagban kifejezett tömegük szerinti csökkenő sorrendben, megadva a II. melléklet szerinti megfelelő összetevő-kategóriát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a termék tömegének legalább
  5
  %-át kitevő összetevők ismertetése szárazanyagban kifejezett tömegük szerinti csökkenő sorrendben, megadva a II. melléklet szerinti megfelelő összetevő-kategóriát.

5

| e) | a termék tömegének legalább
  1
  %-át kitevő összetevők ismertetése szárazanyagban kifejezett tömegük szerinti csökkenő sorrendben, megadva a II. melléklet szerinti megfelelő összetevő-kategóriát
  és a szárazanyag-százalékban kifejezett tartalmat; |
| --- | --- |

e)

a termék tömegének legalább
  1
  %-át kitevő összetevők ismertetése szárazanyagban kifejezett tömegük szerinti csökkenő sorrendben, megadva a II. melléklet szerinti megfelelő összetevő-kategóriát
  és a szárazanyag-százalékban kifejezett tartalmat;

1

és a szárazanyag-százalékban kifejezett tartalmat;

Módosítás 283

Módosítás 283

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – 2 pont – e a pont (új)

III melléklet – 1 rész – 2 pont – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | olyan termékek esetében, amelyek szerves hulladékból származó olyan anyagokat vagy melléktermékeket tartalmaznak, amelyek nem estek át az összes szerves anyagot elpusztító folyamaton, a címkén meg kell adni, hogy milyen hulladékokat és melléktermékeket használtak fel, valamint meg kell adni a tételszámot vagy a gyártás időpontja szerinti sorozatszámot. Ez a szám utal a gyártó által tárolt nyomonkövethetőségi adatokra, amelyek azonosítják a tételben/idősorban felhasznált egyes szerves hulladékok/melléktermékek egyedi forrásait (gazdaságok, gyárak stb.). A Bizottság nyilvános konzultációt követően, [e rendelet hatálybalépése után két évvel] részletes meghatározásokat tesz közzé e rendelkezés végrehajtására vonatkozóan, amelyek ... [a részletes meghatározások közzététele után 3 évvel] lépnek hatályba. A gazdasági szereplők és a piacfelügyeleti hatóságok adminisztratív terheinek minimálisra csökkentése érdekében a Bizottság részletes meghatározásainak figyelembe kell venniük mind a 6. cikk (5)–(7) bekezdéseiben, mind a 11. cikkben foglalt előírásokat, valamint a hatályos nyomonkövethetőségi rendszereket (pl. az állati melléktermékek vagy ipari rendszerek vonatkozásában) és az uniós hulladékosztályozási kódokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

olyan termékek esetében, amelyek szerves hulladékból származó olyan anyagokat vagy melléktermékeket tartalmaznak, amelyek nem estek át az összes szerves anyagot elpusztító folyamaton, a címkén meg kell adni, hogy milyen hulladékokat és melléktermékeket használtak fel, valamint meg kell adni a tételszámot vagy a gyártás időpontja szerinti sorozatszámot. Ez a szám utal a gyártó által tárolt nyomonkövethetőségi adatokra, amelyek azonosítják a tételben/idősorban felhasznált egyes szerves hulladékok/melléktermékek egyedi forrásait (gazdaságok, gyárak stb.). A Bizottság nyilvános konzultációt követően, [e rendelet hatálybalépése után két évvel] részletes meghatározásokat tesz közzé e rendelkezés végrehajtására vonatkozóan, amelyek ... [a részletes meghatározások közzététele után 3 évvel] lépnek hatályba. A gazdasági szereplők és a piacfelügyeleti hatóságok adminisztratív terheinek minimálisra csökkentése érdekében a Bizottság részletes meghatározásainak figyelembe kell venniük mind a 6. cikk (5)–(7) bekezdéseiben, mind a 11. cikkben foglalt előírásokat, valamint a hatályos nyomonkövethetőségi rendszereket (pl. az állati melléktermékek vagy ipari rendszerek vonatkozásában) és az uniós hulladékosztályozási kódokat.

olyan termékek esetében, amelyek szerves hulladékból származó olyan anyagokat vagy melléktermékeket tartalmaznak, amelyek nem estek át az összes szerves anyagot elpusztító folyamaton, a címkén meg kell adni, hogy milyen hulladékokat és melléktermékeket használtak fel, valamint meg kell adni a tételszámot vagy a gyártás időpontja szerinti sorozatszámot. Ez a szám utal a gyártó által tárolt nyomonkövethetőségi adatokra, amelyek azonosítják a tételben/idősorban felhasznált egyes szerves hulladékok/melléktermékek egyedi forrásait (gazdaságok, gyárak stb.). A Bizottság nyilvános konzultációt követően, [e rendelet hatálybalépése után két évvel] részletes meghatározásokat tesz közzé e rendelkezés végrehajtására vonatkozóan, amelyek ... [a részletes meghatározások közzététele után 3 évvel] lépnek hatályba. A gazdasági szereplők és a piacfelügyeleti hatóságok adminisztratív terheinek minimálisra csökkentése érdekében a Bizottság részletes meghatározásainak figyelembe kell venniük mind a 6. cikk (5)–(7) bekezdéseiben, mind a 11. cikkben foglalt előírásokat, valamint a hatályos nyomonkövethetőségi rendszereket (pl. az állati melléktermékek vagy ipari rendszerek vonatkozásában) és az uniós hulladékosztályozási kódokat.

Módosítás 284

Módosítás 284

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – 2 a pont (új)

III melléklet – 1 rész – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A javasolt felhasználásra vonatkozó rövid utasításokat, beleértve a javasolt adagolást és időzítést, valamint a javasolt célnövényeket és tárolást, a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A javasolt felhasználásra vonatkozó rövid utasításokat, beleértve a javasolt adagolást és időzítést, valamint a javasolt célnövényeket és tárolást, a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania.

Módosítás 285

Módosítás 285

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – 7 a pont (új)

III melléklet – 1 rész – 7 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | Egyetlen termék sem tartalmazhat egy másik funkció szerinti termékkategóriára vonatkozó állításokat anélkül, hogy eleget tenne e másik funkció szerinti termékkategória minden követelményének, továbbá nem tartalmazhat semmilyen közvetlen vagy burkolt állítást az engedélyezett növényvédelmi hatásokra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.

7a.

Egyetlen termék sem tartalmazhat egy másik funkció szerinti termékkategóriára vonatkozó állításokat anélkül, hogy eleget tenne e másik funkció szerinti termékkategória minden követelményének, továbbá nem tartalmazhat semmilyen közvetlen vagy burkolt állítást az engedélyezett növényvédelmi hatásokra vonatkozóan.

Módosítás 286

Módosítás 286

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – b pont

III melléklet – 2 rész – 1. funkció szerinti termékkategória – 2 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a nitrifikációgátló-tartalmat az ammónium-nitrogén (NH4)
  és a
  karbamid-nitrogén (CH4N2O) formájában jelen lévő összes nitrogén (N) tömegszázalékában kell megadni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a nitrifikációgátló-tartalmat az ammónium-nitrogén (NH4)
  és a
  karbamid-nitrogén (CH4N2O) formájában jelen lévő összes nitrogén (N) tömegszázalékában kell megadni;

és a

| b) | a nitrifikációgátló-tartalmat az ammónium-nitrogén (NH4
  +
  )
  vagy az ammónium-nitrogén (NH4+) és
  karbamid-nitrogén (CH4N2O) formájában jelen lévő összes nitrogén (N) tömegszázalékában kell megadni; |
| --- | --- |

b)

a nitrifikációgátló-tartalmat az ammónium-nitrogén (NH4
  +
  )
  vagy az ammónium-nitrogén (NH4+) és
  karbamid-nitrogén (CH4N2O) formájában jelen lévő összes nitrogén (N) tömegszázalékában kell megadni;

+

vagy az ammónium-nitrogén (NH4+) és

Módosítás 287

Módosítás 287

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – a pont

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben;

| a) | a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben;
  a garantált nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a karbamid-formaldehidben jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén, a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a ciánamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik. |
| --- | --- |

a)

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben;
  a garantált nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a karbamid-formaldehidben jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén, a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a ciánamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik.

a garantált nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a karbamid-formaldehidben jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén, a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a ciánamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik.

A foszfortrágyáknak a következő minimális oldékonysági szinteknek kell megfelelniük, hogy a növény számára felvehetők legyenek, máskülönben ezek nem nevezhetők foszfortrágyának:

A foszfortrágyáknak a következő minimális oldékonysági szinteknek kell megfelelniük, hogy a növény számára felvehetők legyenek, máskülönben ezek nem nevezhetők foszfortrágyának:

| — | vízben való oldhatóság: az összes P minimum 25 %-a, |
| --- | --- |

—

vízben való oldhatóság: az összes P minimum 25 %-a,

vízben való oldhatóság: az összes P minimum 25 %-a,

| — | semleges ammónium-citrátban való oldhatóság: az összes P minimum 30 %-a, |
| --- | --- |

—

semleges ammónium-citrátban való oldhatóság: az összes P minimum 30 %-a,

semleges ammónium-citrátban való oldhatóság: az összes P minimum 30 %-a,

| — | hangyasavban való oldhatóság (csak lágy ásványi foszfát esetén): az összes P minimum 35 %-a. |
| --- | --- |

—

hangyasavban való oldhatóság (csak lágy ásványi foszfát esetén): az összes P minimum 35 %-a.

hangyasavban való oldhatóság (csak lágy ásványi foszfát esetén): az összes P minimum 35 %-a.

Módosítás 288

Módosítás 288

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – b pont

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  magnézium
  (
  Mg
  ),
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  kén
  (
  S
  ) vagy
  nátrium
  (
  Na
  ) garantált tápanyagok vegyjele
  Mg-Ca-S-Na
  sorrendben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  magnézium
  (
  Mg
  ),
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  kén
  (
  S
  ) vagy
  nátrium
  (
  Na
  ) garantált tápanyagok vegyjele
  Mg-Ca-S-Na
  sorrendben;

magnézium

Mg

kalcium

Ca

kén

S

nátrium

Na

Mg-Ca-S-Na

| b) | a
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  magnézium
  (
  Mg
  ),
  nátrium
  (
  Na
  ) vagy
  kén
  (
  S
  ) garantált tápanyagok vegyjele
  Ca- Mg – Na – S
  sorrendben; |
| --- | --- |

b)

a
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  magnézium
  (
  Mg
  ),
  nátrium
  (
  Na
  ) vagy
  kén
  (
  S
  ) garantált tápanyagok vegyjele
  Ca- Mg – Na – S
  sorrendben;

kalcium

Ca

magnézium

Mg

nátrium

Na

kén

S

Ca- Mg – Na – S

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik. A társjogalkotók jóváhagyása esetén a szövegben mindenütt át kell vezetni a szükséges módosításokat, az alábbi módosítások megfelelő szövegrészeit is beleértve.)

Módosítás 289

Módosítás 289

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c pont

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok
  teljes
  mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok
  teljes
  mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok;

teljes

| c) | a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok
  átlagos
  mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok; |
| --- | --- |

c)

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok
  átlagos
  mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok;

átlagos

Módosítás 290

Módosítás 290

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 6 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | szerves szén (C)
  ; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

szerves szén (C)
  ; valamint

; valamint

| — | szerves szén (C)
  és a szén és a nitrogén aránya (C/N); |
| --- | --- |

—

szerves szén (C)
  és a szén és a nitrogén aránya (C/N);

és a szén és a nitrogén aránya (C/N);

Módosítás 291

Módosítás 291

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 7 a franciabekezdés (új)

III melléklet – 2 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 7 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | por vagy pellet formában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

por vagy pellet formában.

por vagy pellet formában.

Módosítás 292

Módosítás 292

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes
  foszfor-pentoxid (P2O5); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes
  foszfor-pentoxid (P2O5);

összes

| — | semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5); |
| --- | --- |

—

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5);

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható

2

5

Módosítás 293

Módosítás 293

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés – 3 francia albekezdés

III melléklet – 2 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés – 3 francia albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | őrölt foszfát jelenléte esetén a hangyasavban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

őrölt foszfát jelenléte esetén a hangyasavban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

őrölt foszfát jelenléte esetén a hangyasavban

| — | csak ásványi savakban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5); |
| --- | --- |

—

csak ásványi savakban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

csak ásványi savakban

2

5

Módosítás 294

Módosítás 294

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A garantált teljes nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a metilén-karbamidban jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén, a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a ciánamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A garantált teljes nitrogéntartalom az ammónium-nitrogén, a nitrát-nitrogén, a karbamid nitrogén, a metilén-karbamidban jelen lévő nitrogén, az izobutilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén, a krotonilidén-dikarbamidban jelen lévő nitrogén és a ciánamidban jelen lévő nitrogén összegéből adódik.

Módosítás 295

Módosítás 295

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes
  foszfor-pentoxid (P2O5); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes
  foszfor-pentoxid (P2O5);

összes

2

5

| — | semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5); |
| --- | --- |

—

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható
  foszfor-pentoxid (P2O5);

semleges ammónium-citrátban és vízben oldható

2

5

Módosítás 296

Módosítás 296

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés – 3 francia albekezdés

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés – 3 francia albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | őrölt foszfát jelenléte esetén a hangyasavban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

őrölt foszfát jelenléte esetén a hangyasavban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

őrölt foszfát jelenléte esetén a hangyasavban

| — | csak ásványi savakban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5); |
| --- | --- |

—

csak ásványi savakban
  oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

csak ásványi savakban

2

5

Módosítás 297

Módosítás 297

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 4 franciabekezdés – 1 a francia albekezdés (új)

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d pont – 4 franciabekezdés – 1 a francia albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | por vagy pellet formában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

por vagy pellet formában;

por vagy pellet formában;

Módosítás 298

Módosítás 298

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | pH |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

pH

pH

Módosítás 299

Módosítás 299

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Az 5ppm-nél kevesebb kadmiumot, arzént, ólmot, krómot(VI) és higanyt tartalmazó termésnövelő termékek csomagolásán és címkéjén jól látható „ökocímke” helyezhető el. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, kiegészítve ezt a rendeletet az ilyen címékek technikai standardjainak elfogadása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Az 5ppm-nél kevesebb kadmiumot, arzént, ólmot, krómot(VI) és higanyt tartalmazó termésnövelő termékek csomagolásán és címkéjén jól látható „ökocímke” helyezhető el. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 43. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, kiegészítve ezt a rendeletet az ilyen címékek technikai standardjainak elfogadása érdekében.

Módosítás 300

Módosítás 300

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I.a) funkció szerinti termékkategória – 3 pont – c pont

III melléklet – 2 rész – 1.C.I.a) funkció szerinti termékkategória – 3 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | por, ha a termék legalább 90 %-a átesik
  1,0
   mm-es szemméretű szitán, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

por, ha a termék legalább 90 %-a átesik
  1,0
   mm-es szemméretű szitán, vagy

1,0

| c) | por, ha a termék legalább 90 %-a átesik
  1
   mm-es szemméretű szitán, vagy |
| --- | --- |

c)

por, ha a termék legalább 90 %-a átesik
  1
   mm-es szemméretű szitán, vagy

1

Módosítás 301

Módosítás 301

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.I.a) funkció szerinti termékkategória – 4 a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 1.C.I.a) funkció szerinti termékkategória – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A II. melléklet 10. összetevő-kategóriája 1. pontjának bb) alpontjában említett, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek esetében, amennyiben a polimereket kizárólag kötőanyagként használják, a következő megjegyzést kell feltüntetni: „A termésnövelő termék nem kerülhet kapcsolatba a talajjal.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A II. melléklet 10. összetevő-kategóriája 1. pontjának bb) alpontjában említett, CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek esetében, amennyiben a polimereket kizárólag kötőanyagként használják, a következő megjegyzést kell feltüntetni: „A termésnövelő termék nem kerülhet kapcsolatba a talajjal.”

Módosítás 302

Módosítás 302

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.II. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

III melléklet – 2 rész – 1.C.II. funkció szerinti termékkategória – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékben található garantált mikroelem-tartalmat e tápanyagok nevének és vegyjelének az alábbi sorrend szerinti megadásával kell feltüntetni: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékben található garantált mikroelem-tartalmat e tápanyagok nevének és vegyjelének az alábbi sorrend szerinti megadásával kell feltüntetni: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve;

| 1. | A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékben található garantált mikroelem-tartalmat e tápanyagok nevének és vegyjelének az alábbi sorrend szerinti megadásával kell feltüntetni: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo)
  , szelén (Se), szilícium (Si)
  és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve; |
| --- | --- |

1.

A CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékben található garantált mikroelem-tartalmat e tápanyagok nevének és vegyjelének az alábbi sorrend szerinti megadásával kell feltüntetni: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo)
  , szelén (Se), szilícium (Si)
  és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve;

, szelén (Se), szilícium (Si)

Módosítás 303

Módosítás 303

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1.C.a) funkció szerinti termékkategória (új)

III melléklet – 2 rész – 1.C.a) funkció szerinti termékkategória (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.C.a) funkció szerinti termékkategória: Alacsony széntartalmú trágya |
| | 1. | A makroelemek kapcsán a következő információelemeket kell feltüntetni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.C.a) funkció szerinti termékkategória: Alacsony széntartalmú trágya

1.C.a) funkció szerinti termékkategória: Alacsony széntartalmú trágya

1.

1.

A makroelemek kapcsán a következő információelemeket kell feltüntetni:

| | a) | a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben;

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok vegyjele N-P-K sorrendben;

| | b) | a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) garantált tápanyagok vegyjele Mg-Ca-S-Na sorrendben; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) garantált tápanyagok vegyjele Mg-Ca-S-Na sorrendben;

a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) garantált tápanyagok vegyjele Mg-Ca-S-Na sorrendben;

| | c) | a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok teljes mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok teljes mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok;

a nitrogén (N), foszfor (P) vagy kálium (K) garantált tápanyagok teljes mennyiségét jelző számok és zárójelben a magnézium (Mg), kalcium (Ca), kén (S) vagy nátrium (Na) teljes mennyiségét jelző számok;

| | d) | a következő garantált tápanyagok mennyisége az alábbi sorrendben, a trágya tömegszázalékában kifejezve: |
| --- | --- | --- |

d)

d)

a következő garantált tápanyagok mennyisége az alábbi sorrendben, a trágya tömegszázalékában kifejezve:

a következő garantált tápanyagok mennyisége az alábbi sorrendben, a trágya tömegszázalékában kifejezve:

| | | — | összes nitrogén (N)




  a szerves nitrogén (N) minimális mennyisége, megadva a felhasznált szerves anyag eredetét;




  a nitrát-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);




  az ammónia-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);




  a karbamid-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N); |
| --- | --- | --- | --- |

—

összes nitrogén (N)

összes nitrogén (N)

a szerves nitrogén (N) minimális mennyisége, megadva a felhasznált szerves anyag eredetét;

a szerves nitrogén (N) minimális mennyisége, megadva a felhasznált szerves anyag eredetét;

a nitrát-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);

a nitrát-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);

az ammónia-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);

az ammónia-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);

a karbamid-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);

a karbamid-nitrogén formájában jelen lévő nitrogén (N);

| | | — | összes foszfor-pentoxid (P2O5);




  vízben oldható foszfor-pentoxid (P2O5);




  semleges ammónium-citrátban oldható foszfor-pentoxid (P2O5);




  őrölt foszfát jelenléte esetén hangyasavban oldható foszfor-pentoxid (P2O5); |
| --- | --- | --- | --- |

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5);

összes foszfor-pentoxid (P2

5

vízben oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

vízben oldható foszfor-pentoxid (P2

5

semleges ammónium-citrátban oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

semleges ammónium-citrátban oldható foszfor-pentoxid (P2

5

őrölt foszfát jelenléte esetén hangyasavban oldható foszfor-pentoxid (P2O5);

őrölt foszfát jelenléte esetén hangyasavban oldható foszfor-pentoxid (P2

5

| | | — | összes kálium-oxid (K2O);




  vízben oldható kálium-oxid (K2O); |
| --- | --- | --- | --- |

—

összes kálium-oxid (K2O);

összes kálium-oxid (K2

vízben oldható kálium-oxid (K2O);

vízben oldható kálium-oxid (K2

| | | — | magnézium-oxid (MgO), kalcium-oxid (CaO), kén-trioxid (SO3) és nátrium-oxid (Na2O); |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnézium-oxid (MgO), kalcium-oxid (CaO), kén-trioxid (SO3) és nátrium-oxid (Na2O);

magnézium-oxid (MgO), kalcium-oxid (CaO), kén-trioxid (SO3) és nátrium-oxid (Na2

| | | — | ha e tápanyagok vízben teljes mértékben oldható formában vannak jelen, akkor csak a vízben oldható tartalmat kell megadni; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ha e tápanyagok vízben teljes mértékben oldható formában vannak jelen, akkor csak a vízben oldható tartalmat kell megadni;

ha e tápanyagok vízben teljes mértékben oldható formában vannak jelen, akkor csak a vízben oldható tartalmat kell megadni;

| | | — | amennyiben az említett tápanyagok oldható része a teljes mennyiségüknek legalább egy negyedét kiteszi, akkor a teljes mennyiséget és a vízben oldható mennyiséget is meg kell adni; |
| --- | --- | --- | --- |

—

amennyiben az említett tápanyagok oldható része a teljes mennyiségüknek legalább egy negyedét kiteszi, akkor a teljes mennyiséget és a vízben oldható mennyiséget is meg kell adni;

amennyiben az említett tápanyagok oldható része a teljes mennyiségüknek legalább egy negyedét kiteszi, akkor a teljes mennyiséget és a vízben oldható mennyiséget is meg kell adni;

| | | — | egyéb esetekben a teljes mennyiséget kell megadni. |
| --- | --- | --- | --- |

—

egyéb esetekben a teljes mennyiséget kell megadni.

egyéb esetekben a teljes mennyiséget kell megadni.

| | e) | karbamid (CH4N2O) jelenléte esetén a trágya használata során feltáródó ammónia levegőminőségre gyakorolt esetleges hatásairól szóló tájékoztatás és a megfelelő óvintézkedések megtételére vonatkozó ajánlások. |
| --- | --- | --- |

e)

e)

karbamid (CH4N2O) jelenléte esetén a trágya használata során feltáródó ammónia levegőminőségre gyakorolt esetleges hatásairól szóló tájékoztatás és a megfelelő óvintézkedések megtételére vonatkozó ajánlások.

karbamid (CH4

2

| 2. | Meg kell adni az alábbi egyéb elemeket a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tömegszázalékában kifejezve: |
| --- | --- |

2.

2.

Meg kell adni az alábbi egyéb elemeket a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tömegszázalékában kifejezve:

| | — | szervesszén-tartalom (C); továbbá |
| --- | --- | --- |

—

szervesszén-tartalom (C); továbbá

szervesszén-tartalom (C); továbbá

| | — | szárazanyag-tartalom. |
| --- | --- | --- |

—

szárazanyag-tartalom.

szárazanyag-tartalom.

| 3. | Amennyiben a bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn) közül egy vagy több anyag legalább az alábbi táblázatban tömegszázalékban meghatározott minimális mennyiségben megtalálható a termékben, |
| --- | --- |

3.

3.

Amennyiben a bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn) közül egy vagy több anyag legalább az alábbi táblázatban tömegszázalékban meghatározott minimális mennyiségben megtalálható a termékben,

| | — | és szándékosan adták a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékhez, akkor azokat jelezni kell; és |
| --- | --- | --- |

—

és szándékosan adták a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékhez, akkor azokat jelezni kell; és

és szándékosan adták a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékhez, akkor azokat jelezni kell; és

| | — | egyébként lehet jelezni. |
| --- | --- | --- |

—

egyébként lehet jelezni.

egyébként lehet jelezni.

| Mikroelem | Tömegszázalék |
| --- | --- |
| Bór (B) | 0,01 |
| Kobalt (Co) | 0,002 |
| Réz (Cu) | 0,002 |
| Mangán (Mn) | 0,01 |
| Molibdén (Mo) | 0,001 |
| Cink | 0,002 |

Mikroelem

Mikroelem

Tömegszázalék

Tömegszázalék

Bór (B)

Bór (B)

0,01

0,01

Kobalt (Co)

Kobalt (Co)

0,002

0,002

Réz (Cu)

Réz (Cu)

0,002

0,002

Mangán (Mn)

Mangán (Mn)

0,01

0,01

Molibdén (Mo)

Molibdén (Mo)

0,001

0,001

Cink

Cink

0,002

0,002

| | A szóban forgó anyagokat a makroelemeket követően kell felsorolni. A következő információelemeket kell feltüntetni: |
| --- | --- |

A szóban forgó anyagokat a makroelemeket követően kell felsorolni. A következő információelemeket kell feltüntetni:

A szóban forgó anyagokat a makroelemeket követően kell felsorolni. A következő információelemeket kell feltüntetni:

| | a) | a garantált mikroelemek neve és vegyjele az alábbi sorrendet követve: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

a garantált mikroelemek neve és vegyjele az alábbi sorrendet követve: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve;

a garantált mikroelemek neve és vegyjele az alábbi sorrendet követve: bór (B), kobalt (Co), réz (Cu), vas (Fe), mangán (Mn), molibdén (Mo) és cink (Zn), valamint ezek ellenionja(i) neve;

| | b) | a mikroelemek teljes mennyisége a trágya tömegszázalékában; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a mikroelemek teljes mennyisége a trágya tömegszázalékában;

a mikroelemek teljes mennyisége a trágya tömegszázalékában;

| | | ha e tápanyagok vízben teljes mértékben oldható formában vannak jelen, akkor csak a vízben oldható tartalmat kell megadni; |
| --- | --- | --- |

ha e tápanyagok vízben teljes mértékben oldható formában vannak jelen, akkor csak a vízben oldható tartalmat kell megadni;

ha e tápanyagok vízben teljes mértékben oldható formában vannak jelen, akkor csak a vízben oldható tartalmat kell megadni;

| | | amennyiben az említett tápanyagok oldható része a teljes mennyiségüknek legalább egy negyedét kiteszi, akkor a teljes mennyiséget és a vízben oldható mennyiséget is meg kell adni; továbbá |
| --- | --- | --- |

amennyiben az említett tápanyagok oldható része a teljes mennyiségüknek legalább egy negyedét kiteszi, akkor a teljes mennyiséget és a vízben oldható mennyiséget is meg kell adni; továbbá

amennyiben az említett tápanyagok oldható része a teljes mennyiségüknek legalább egy negyedét kiteszi, akkor a teljes mennyiséget és a vízben oldható mennyiséget is meg kell adni; továbbá

| | | egyéb esetekben a teljes mennyiséget kell megadni; |
| --- | --- | --- |

egyéb esetekben a teljes mennyiséget kell megadni;

egyéb esetekben a teljes mennyiséget kell megadni;

| | c) | ha a garantált mikroelem(ek) egy vagy több kelátképző anyaggal kelátot képez(nek), akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következőket:



  kelátképző anyag neve vagy rövidítése, a mikroelem-kelát mennyisége a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tömegszázalékában kifejezve; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

ha a garantált mikroelem(ek) egy vagy több kelátképző anyaggal kelátot képez(nek), akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következőket:

ha a garantált mikroelem(ek) egy vagy több kelátképző anyaggal kelátot képez(nek), akkor a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következőket:

kelátképző anyag neve vagy rövidítése, a mikroelem-kelát mennyisége a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tömegszázalékában kifejezve;

| | d) | ha a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egy vagy több komplexképző anyaggal kötött mikroeleme(ke)t tartalmaz, akkor



  a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következőket: „komplexképző anyag: ...”, a mikroelem-komplex mennyisége a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tömegszázalékában kifejezve; továbbá


  a komplexképző anyag neve vagy rövidítése. |
| --- | --- | --- |

d)

d)

ha a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egy vagy több komplexképző anyaggal kötött mikroeleme(ke)t tartalmaz, akkor

ha a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék egy vagy több komplexképző anyaggal kötött mikroeleme(ke)t tartalmaz, akkor

a mikroelem neve és vegyjele után fel kell tüntetni a következőket: „komplexképző anyag: ...”, a mikroelem-komplex mennyisége a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék tömegszázalékában kifejezve; továbbá

a komplexképző anyag neve vagy rövidítése.

| | e) | a címkén szerepelnie kell a következőnek: „Csak kifejezetten szükséges esetben használandó. Ne lépje túl a megfelelő adagolást.” |
| --- | --- | --- |

e)

e)

a címkén szerepelnie kell a következőnek: „Csak kifejezetten szükséges esetben használandó. Ne lépje túl a megfelelő adagolást.”

a címkén szerepelnie kell a következőnek: „Csak kifejezetten szükséges esetben használandó. Ne lépje túl a megfelelő adagolást.”

Módosítás 399

Módosítás 399

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 2 funkció szerinti termékkategória – 2 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 2 funkció szerinti termékkategória – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | szemcseméret
  a megadott szemméretű
  szitán áteső százalék feltüntetésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

szemcseméret
  a megadott szemméretű
  szitán áteső százalék feltüntetésével;

a megadott szemméretű

| — | szemcseméret
  az 1,0  mm-es és 3,15  mm-es
  szitán áteső százalék feltüntetésével; |
| --- | --- |

—

szemcseméret
  az 1,0  mm-es és 3,15  mm-es
  szitán áteső százalék feltüntetésével;

az 1,0  mm-es és 3,15  mm-es

Módosítás 304

Módosítás 304

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – 3 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes nitrogén (N); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes nitrogén (N);

összes nitrogén (N);

törölve

törölve

Módosítás 305

Módosítás 305

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – 4 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes foszfor-pentoxid (P2O5); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes foszfor-pentoxid (P2O5);

összes foszfor-pentoxid (P2

5

törölve

törölve

Módosítás 306

Módosítás 306

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – 5 franciabekezdés

III melléklet – 2 rész – 3. funkció szerinti termékkategória – 1 pont – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | összes kálium-oxid (K2O); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

összes kálium-oxid (K2O);

összes kálium-oxid (K2

törölve

törölve

Módosítás 307

Módosítás 307

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 6 funkció szerinti termékkategória – e pont

III melléklet – 2 rész – 6 funkció szerinti termékkategória – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | adagolás, időzítés (a növényi fejlődés szakaszai szerint) és az alkalmazás gyakorisága; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

adagolás, időzítés (a növényi fejlődés szakaszai szerint) és az alkalmazás gyakorisága;

| e) | adagolás, időzítés (a növényi fejlődés szakaszai szerint)
  , elhelyezés
  és az alkalmazás gyakorisága
  (a biostimulánsokkal kapcsolatos állítás(oka)t alátámasztó empirikus bizonyítékokkal összhangban)
  ; |
| --- | --- |

e)

adagolás, időzítés (a növényi fejlődés szakaszai szerint)
  , elhelyezés
  és az alkalmazás gyakorisága
  (a biostimulánsokkal kapcsolatos állítás(oka)t alátámasztó empirikus bizonyítékokkal összhangban)
  ;

, elhelyezés

(a biostimulánsokkal kapcsolatos állítás(oka)t alátámasztó empirikus bizonyítékokkal összhangban)

Módosítás 308

Módosítás 308

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 6 funkció szerinti termékkategória – f a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 6 funkció szerinti termékkategória – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | annak feltüntetése, hogy a termék nem növényvédő szer; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

annak feltüntetése, hogy a termék nem növényvédő szer;

annak feltüntetése, hogy a termék nem növényvédő szer;

Módosítás 309

Módosítás 309

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória

III melléklet – 3 rész – 1.A. funkció szerinti termékkategória

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | A garantált tápanyagtartalomra és egyéb paraméterekre vonatkozó tűréshatárok | | | A garantált tápanyagtartalomra és egyéb paraméterekre vonatkozó tűréshatárok |
| szerves szén (C) | ±
  20
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont | | szerves szén (C) | ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont |
| szárazanyag-tartalom | ±5,0 százalékpont abszolút értékben | | szárazanyag-tartalom | ±5,0 százalékpont abszolút értékben |
| összes nitrogén (N) | ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): | | összes nitrogén (N) | ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): |
| szerves nitrogén (N) | ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): | | szerves nitrogén (N) | ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): |
| összes foszfor-pentoxid (P2O5); | ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): | | összes foszfor-pentoxid (P2O5); | ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): |
| összes kálium-oxid (K2O); | ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): | | összes kálium-oxid (K2O); | ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu): |
| összes és vízben oldható magnézium-oxid, kalcium-oxid, kén-trioxid vagy nátrium-oxid | ± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,5 százalékpont | | összes és vízben oldható magnézium-oxid, kalcium-oxid, kén-trioxid vagy nátrium-oxid | ± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,5 százalékpont |
| összes réz (Cu) | ± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont | | összes réz (Cu) | ± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont |
| összes cink (Zn) | ± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont | | összes cink (Zn) | ± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont |
| mennyiség | - 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest | | mennyiség | - 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest |
| | | | A nitrogén, a foszfor és a kálium bejelentett formája | Kétkomponensű: maximális tűréshatár abszolút értékben, 1,1 N és 0,5 szerves N, 1,1 P2O5, 2 K2O és 1,5 két tápanyag összesített mennyiségére vonatkozóan. |
| | | | | Háromkomponensű: maximális tűréshatár abszolút értékben, 1,1 N és 0,5 szerves N, 1,1 P2O2, 1,1 K2O és 1,9 három tápanyag összesített mennyiségére vonatkozóan. |
| | | | | ± 10 % az egyes tápanyagok összesített garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2 százalékpontig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A garantált tápanyagtartalomra és egyéb paraméterekre vonatkozó tűréshatárok

A garantált tápanyagtartalomra és egyéb paraméterekre vonatkozó tűréshatárok

szerves szén (C)

±
  20
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

20

szerves szén (C)

±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

15

szárazanyag-tartalom

±5,0 százalékpont abszolút értékben

szárazanyag-tartalom

±5,0 százalékpont abszolút értékben

összes nitrogén (N)

±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

50

összes nitrogén (N)

±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

15

szerves nitrogén (N)

±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

50

szerves nitrogén (N)

±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

15

összes foszfor-pentoxid (P2O5);

2

5

±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

50

összes foszfor-pentoxid (P2O5);

2

5

±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

15

összes kálium-oxid (K2O);

2

±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

50

összes kálium-oxid (K2O);

2

±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont összes réz (Cu):

15

összes és vízben oldható magnézium-oxid, kalcium-oxid, kén-trioxid vagy nátrium-oxid

± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,5 százalékpont

összes és vízben oldható magnézium-oxid, kalcium-oxid, kén-trioxid vagy nátrium-oxid

± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,5 százalékpont

összes réz (Cu)

± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont

összes réz (Cu)

± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont

összes cink (Zn)

± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

összes cink (Zn)

± 50 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

mennyiség

- 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest

mennyiség

- 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest

A nitrogén, a foszfor és a kálium bejelentett formája

A nitrogén, a foszfor és a kálium bejelentett formája

Kétkomponensű: maximális tűréshatár abszolút értékben, 1,1 N és 0,5 szerves N, 1,1 P2O5, 2 K2O és 1,5 két tápanyag összesített mennyiségére vonatkozóan.

Kétkomponensű: maximális tűréshatár abszolút értékben, 1,1 N és 0,5 szerves N, 1,1 P2

5

2

Háromkomponensű: maximális tűréshatár abszolút értékben, 1,1 N és 0,5 szerves N, 1,1 P2O2, 1,1 K2O és 1,9 három tápanyag összesített mennyiségére vonatkozóan.

Háromkomponensű: maximális tűréshatár abszolút értékben, 1,1 N és 0,5 szerves N, 1,1 P2

2

2

± 10 % az egyes tápanyagok összesített garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2 százalékpontig.

± 10 % az egyes tápanyagok összesített garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2 százalékpontig.

Módosítás 310

Módosítás 310

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 táblázat

III melléklet – 3 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória – 1 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A szervetlen makroelem-formák tekintetében garantált tartalomra vonatkozó tűréshatárok

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont | ±
  25
  % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  1,5
  százalékpont | ± 25 % a garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 0,9 százalékpont |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

±
  25
  % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  1,5
  százalékpont

25

1,5

± 25 % a garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 0,9 százalékpont

Módosítás

Módosítás

A szervetlen makroelem-formák tekintetében garantált tartalomra vonatkozó tűréshatárok

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont
  külön minden egyes tápanyag és a tápanyagok összessége vonatkozásában | -50 % és + 100 %
  az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  -2 és + 4
  százalékpont. | ± 25 % a garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 0,9 százalékpont |
| A P2O5 tűréshatárok semleges ammónium-citrátban és vízben oldható foszfor-pentoxidra (P2O5) vonatkoznak. | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont
  külön minden egyes tápanyag és a tápanyagok összessége vonatkozásában

külön minden egyes tápanyag és a tápanyagok összessége vonatkozásában

-50 % és + 100 %
  az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  -2 és + 4
  százalékpont.

-50 % és + 100 %

-2 és + 4

± 25 % a garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 0,9 százalékpont

A P2O5 tűréshatárok semleges ammónium-citrátban és vízben oldható foszfor-pentoxidra (P2O5) vonatkoznak.

A P2

5

2

5

Módosítás 311

Módosítás 311

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória

III melléklet – 3 rész – 1.B. funkció szerinti termékkategória

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| szerves szén: ±
  20
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont | szerves szén: ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont |
| szerves nitrogén: ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont | szerves nitrogén: ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes réz (Cu) ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont | összes réz (Cu) ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont |
| összes cink (Zn)±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont | összes cink (Zn) ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

szerves szén: ±
  20
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

20

szerves szén: ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

15

szerves nitrogén: ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

50

szerves nitrogén: ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

15

összes réz (Cu) ±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont

50

összes réz (Cu) ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,5 százalékpont

15

összes cink (Zn)±
  50
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

50

összes cink (Zn) ±
  15
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

15

Módosítás 312

Módosítás 312

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória

III melléklet – 3 rész – 1.C.I. funkció szerinti termékkategória

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A szervetlen makroelem-formák tekintetében garantált tartalomra vonatkozó tűréshatárok

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont | ±
  25
  % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  1,5
  százalékpont | ± 25 % a garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 0,9 százalékpont |
| szemcseméret: ±
  10
  % relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest |
| mennyiség: ±
  5
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

±
  25
  % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  1,5
  százalékpont

25

1,5

± 25 % a garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 0,9 százalékpont

szemcseméret: ±
  10
  % relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest

10

mennyiség: ±
  5
  % relatív eltérés a garantált értékhez képest

5

Módosítás

Módosítás

A szervetlen makroelem-formák tekintetében garantált tartalomra vonatkozó tűréshatárok

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont
  külön minden egyes tápanyag és a tápanyagok összessége vonatkozásában | -50 % és + 100 %
  az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  -2 és + 4
  százalékpont. | -50 % és + 100 %
  az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  -2 és + 4
  százalékpont. |
| A fenti tűréshatárok az N-formákra és az oldhatóságra is alkalmazandók. |
| szemcseméret:
  ± 20 %
  relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest |
| mennyiség:
  ± 3 %
  relatív eltérés a garantált értékhez képest |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont
  külön minden egyes tápanyag és a tápanyagok összessége vonatkozásában

külön minden egyes tápanyag és a tápanyagok összessége vonatkozásában

-50 % és + 100 %
  az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  -2 és + 4
  százalékpont.

-50 % és + 100 %

-2 és + 4

-50 % és + 100 %
  az egyes tápanyagformák garantált mennyiségéhez képest, abszolút értékben legfeljebb
  -2 és + 4
  százalékpont.

-50 % és + 100 %

-2 és + 4

A fenti tűréshatárok az N-formákra és az oldhatóságra is alkalmazandók.

A fenti tűréshatárok az N-formákra és az oldhatóságra is alkalmazandók.

szemcseméret:
  ± 20 %
  relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest

± 20 %

mennyiség:
  ± 3 %
  relatív eltérés a garantált értékhez képest

± 3 %

Módosítás 313

Módosítás 313

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 rész – 3. funkció szerinti termékkategória

III melléklet – 3 rész – 3. funkció szerinti termékkategória

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok | A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 a gyártás idején |
| ±1,0
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| szerves szén (C) | ± 10 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes nitrogén (N) | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes foszfor-pentoxid (P2O5); | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes kálium-oxid (K2O); | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| szárazanyag | ± 10 relatív eltérés a garantált értékhez képest |
| mennyiség | - 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest a gyártás idején |
| -
  25 %
  relatív eltérés a garantált értékhez képest a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| szerves szén (C) / szerves nitrogén (N) | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont |
| szemcseméret | ± 10 % relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest |

A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok

A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok

pH

±0,7 a gyártás idején

±1,0
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában

±1,0

szerves szén (C)

± 10 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

összes nitrogén (N)

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

összes foszfor-pentoxid (P2O5);

2

5

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

összes kálium-oxid (K2O);

2

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

szárazanyag

± 10 relatív eltérés a garantált értékhez képest

mennyiség

- 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest a gyártás idején

-
  25 %
  relatív eltérés a garantált értékhez képest a forgalmazási lánc bármely szakaszában

25 %

szerves szén (C) / szerves nitrogén (N)

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

szemcseméret

± 10 % relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest

Módosítás

Módosítás

| A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok | A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 a gyártás idején |
| ±0,9
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| szerves szén (C) | ± 10 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes nitrogén (N) | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes foszfor-pentoxid (P2O5); | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| összes kálium-oxid (K2O); | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont |
| szárazanyag | ± 10 % relatív eltérés a garantált értékhez képest |
| mennyiség | - 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest a gyártás idején |
| -
  15 %
  relatív eltérés a garantált értékhez képest a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| szerves szén (C) / szerves nitrogén (N) | ± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont |
| szemcseméret | ± 10 % relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest |

A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok

A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok

pH

±0,7 a gyártás idején

±0,9
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában

±0,9

szerves szén (C)

± 10 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

összes nitrogén (N)

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

összes foszfor-pentoxid (P2O5);

2

5

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

összes kálium-oxid (K2O);

2

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 1,0 százalékpont

szárazanyag

± 10 % relatív eltérés a garantált értékhez képest

mennyiség

- 5 % relatív eltérés a garantált értékhez képest a gyártás idején

-
  15 %
  relatív eltérés a garantált értékhez képest a forgalmazási lánc bármely szakaszában

15 %

szerves szén (C) / szerves nitrogén (N)

± 20 % relatív eltérés a garantált értékhez képest, abszolút értékben legfeljebb 2,0 százalékpont

szemcseméret

± 10 % relatív eltérés az adott szitán áteső garantált százalékhoz képest

Módosítás 314

Módosítás 314

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 rész – 4. funkció szerinti termékkategória

III melléklet – 3 rész – 4. funkció szerinti termékkategória

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok | A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok |
| --- | --- |
| elektromos vezetőképesség | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| pH | ±0,7 a gyártás idején |
| ±1,0
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| mennyiség térfogatban (liter vagy m3) | - 5 % relatív eltérés a gyártás idején |
| -
  25 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| a 60 mm-nél nagyobb részecskékből álló anyagok mennyisége (térfogata) | - 5 % relatív eltérés a gyártás idején |
| -
  25 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| az előre formázott termesztőközeg mennyisége (térfogata) | - 5 % relatív eltérés a gyártás idején |
| -
  25 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| vízben oldható nitrogén (N) | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| vízben oldható foszfor-pentoxid (P2O5) | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| vízben oldható kálium-oxid (K2O) | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |

A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok

A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok

elektromos vezetőképesség

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

75 %

pH

±0,7 a gyártás idején

±1,0
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában

±1,0

mennyiség térfogatban (liter vagy m3)

3

- 5 % relatív eltérés a gyártás idején

-
  25 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

25 %

a 60 mm-nél nagyobb részecskékből álló anyagok mennyisége (térfogata)

- 5 % relatív eltérés a gyártás idején

-
  25 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

25 %

az előre formázott termesztőközeg mennyisége (térfogata)

- 5 % relatív eltérés a gyártás idején

-
  25 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

25 %

vízben oldható nitrogén (N)

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

75 %

vízben oldható foszfor-pentoxid (P2O5)

2

5

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

75 %

vízben oldható kálium-oxid (K2O)

2

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  75 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

75 %

Módosítás

Módosítás

| A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok | A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok |
| --- | --- |
| elektromos vezetőképesség | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  60 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| pH | ±0,7 a gyártás idején |
| ±0,9
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| mennyiség térfogatban (liter vagy m3) | - 5 % relatív eltérés a gyártás idején |
| -
  15 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| a 60 mm-nél nagyobb részecskékből álló anyagok mennyisége (térfogata) | - 5 % relatív eltérés a gyártás idején |
| -
  15 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| az előre formázott termesztőközeg mennyisége (térfogata) | - 5 % relatív eltérés a gyártás idején |
| -
  15 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| vízben oldható nitrogén (N) | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  60
  % relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| vízben oldható foszfor-pentoxid (P2O5) | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  60
  % relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |
| vízben oldható kálium-oxid (K2O) | ± 50 % relatív eltérés a gyártás idején |
| ±
  60
  % relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában |

A garantált tápanyag formái és egyéb garantált minőségi kritériumok

A garantált paraméterekre vonatkozó tűréshatárok

elektromos vezetőképesség

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  60 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

60 %

pH

±0,7 a gyártás idején

±0,9
  a forgalmazási lánc bármely szakaszában

±0,9

mennyiség térfogatban (liter vagy m3)

3

- 5 % relatív eltérés a gyártás idején

-
  15 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

15 %

a 60 mm-nél nagyobb részecskékből álló anyagok mennyisége (térfogata)

- 5 % relatív eltérés a gyártás idején

-
  15 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

15 %

az előre formázott termesztőközeg mennyisége (térfogata)

- 5 % relatív eltérés a gyártás idején

-
  15 %
  relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

15 %

vízben oldható nitrogén (N)

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  60
  % relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

60

vízben oldható foszfor-pentoxid (P2O5)

2

5

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  60
  % relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

60

vízben oldható kálium-oxid (K2O)

2

± 50 % relatív eltérés a gyártás idején

±
  60
  % relatív eltérés a forgalmazási lánc bármely szakaszában

60

Módosítás 315

Módosítás 315

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 rész – 1 pont – 1 pont – b pont

IV melléklet – 1 rész – 1 pont – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | energianövények fermentációs maradéka, a 4. összetevő-kategóriának megfelelően, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

energianövények fermentációs maradéka, a 4. összetevő-kategóriának megfelelően,

| b) | energianövények fermentációs maradéka
  és növényi alapú biohulladék
  , a 4. összetevő-kategóriának megfelelően, |
| --- | --- |

b)

energianövények fermentációs maradéka
  és növényi alapú biohulladék
  , a 4. összetevő-kategóriának megfelelően,

és növényi alapú biohulladék

Módosítás 316

Módosítás 316

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 rész – 1 pont – 1 pont – f a pont (új)

IV melléklet – 1 rész – 1 pont – 1 pont – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | nem feldolgozott vagy mechanikusan feldolgozott növények, növényi részek vagy növényi kivonatok, a 2. összetevő-kategóriának megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

nem feldolgozott vagy mechanikusan feldolgozott növények, növényi részek vagy növényi kivonatok, a 2. összetevő-kategóriának megfelelően.

nem feldolgozott vagy mechanikusan feldolgozott növények, növényi részek vagy növényi kivonatok, a 2. összetevő-kategóriának megfelelően.

Módosítás 317

Módosítás 317

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 rész – 1 pont – 3 pont – b a pont (új)

IV melléklet – 1 rész – 1 pont – 3 pont – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | denitrifikáció-gátló, az 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategóriának megfelelően, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

denitrifikáció-gátló, az 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategóriának megfelelően,

denitrifikáció-gátló, az 5.A.Ia. funkció szerinti termékkategóriának megfelelően,

Módosítás 318

Módosítás 318

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 rész – 3 pont – 2 pont – a a pont (új)

IV melléklet – 1 rész – 3 pont – 2 pont – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | denitrifikáció-gátló, az A.Ia. funkció szerinti termékkategóriának megfelelően, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

denitrifikáció-gátló, az A.Ia. funkció szerinti termékkategóriának megfelelően,

denitrifikáció-gátló, az A.Ia. funkció szerinti termékkategóriának megfelelően,

Módosítás 319

Módosítás 319

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 rész – A. modul – 2.2 pont – b pont

IV melléklet – 2 rész – A. modul – 2.2 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a tervezési és gyártási rajzokat és terveket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a tervezési és gyártási rajzokat és terveket,

a tervezési és gyártási rajzokat és terveket,

törölve

törölve

Módosítás 320

Módosítás 320

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 rész – A. modul – 2.2 pont – c pont

IV melléklet – 2 rész – A. modul – 2.2 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a rajzok és tervek, valamint a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék felhasználása megértéséhez szükséges leírásokat és magyarázatokat, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

a rajzok és tervek, valamint a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék felhasználása megértéséhez szükséges leírásokat és magyarázatokat,

a rajzok és tervek, valamint a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termék felhasználása megértéséhez szükséges leírásokat és magyarázatokat,

törölve

törölve

Módosítás 321

Módosítás 321

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 rész – A1. modul – 4 pont – 1 bekezdés

IV melléklet – 2 rész – A1. modul – 4 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az alábbi 4.1–4.3. szakaszban leírt ciklusokat és vizsgálatot a termék reprezentatív mintáján legalább
  háromhavonta
  el kell végezni a gyártó nevében, annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e | Az alábbi 4.1–4.3. szakaszban leírt ciklusokat és vizsgálatot a termék reprezentatív mintáján
  az üzem folyamatos működése esetén
  legalább
  hathavonta, időszakos gyártás esetén pedig minden évben
  el kell végezni a gyártó nevében, annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az alábbi 4.1–4.3. szakaszban leírt ciklusokat és vizsgálatot a termék reprezentatív mintáján legalább
  háromhavonta
  el kell végezni a gyártó nevében, annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e

háromhavonta

Az alábbi 4.1–4.3. szakaszban leírt ciklusokat és vizsgálatot a termék reprezentatív mintáján
  az üzem folyamatos működése esetén
  legalább
  hathavonta, időszakos gyártás esetén pedig minden évben
  el kell végezni a gyártó nevében, annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e

az üzem folyamatos működése esetén

hathavonta, időszakos gyártás esetén pedig minden évben

Módosítás 322

Módosítás 322

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 rész – A1. modul – 4.3.5 a pont (új)

IV melléklet – 2 rész – A1. modul – 4.3.5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4.3.5a. | A gyártó megőrzi a vizsgálati jelentéseket a műszaki dokumentációval együtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.3.5a.

4.3.5a.

A gyártó megőrzi a vizsgálati jelentéseket a műszaki dokumentációval együtt.

Módosítás 323

Módosítás 323

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 rész – B. modul – 3.2 pont – c pont – 6 franciabekezdés

IV melléklet – 2 rész – B. modul – 3.2 pont – c pont – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a vizsgálati jelentéseket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a vizsgálati jelentéseket,

| — | a vizsgálati jelentéseket,
  többek közt a mezőgazdasági hatékonyságról szóló vizsgálatokat, valamint |
| --- | --- |

—

a vizsgálati jelentéseket,
  többek közt a mezőgazdasági hatékonyságról szóló vizsgálatokat, valamint

többek közt a mezőgazdasági hatékonyságról szóló vizsgálatokat, valamint

Módosítás 324

Módosítás 324

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 rész – D1. modul – 2 pont – b pont

IV melléklet – 2 rész – D1. modul – 2 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | tervezési és gyártási rajzokat és terveket, beleértve a
  gyártási folyamat
  olyan
  írásba foglalt bemutatását és ábráját
  , amelyen minden kezelés, tároló tartály és terület egyértelműen azonosítva van, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

tervezési és gyártási rajzokat és terveket, beleértve a
  gyártási folyamat
  olyan
  írásba foglalt bemutatását és ábráját
  , amelyen minden kezelés, tároló tartály és terület egyértelműen azonosítva van,

tervezési és gyártási rajzokat és terveket, beleértve a

olyan

, amelyen minden kezelés, tároló tartály és terület egyértelműen azonosítva van,

| b) | a
  gyártási folyamat írásba foglalt bemutatását és ábráját; |
| --- | --- |

b)

a
  gyártási folyamat írásba foglalt bemutatását és ábráját;

a

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0270/2017).

1

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2003. október 13-i
  2003/2003/EK rendelete a műtrágyákról (HL L 304., 2003.11.21., 1. o.).

15

2003. október 13-i

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/2003/EK rendelete
  (2003. október 13.)
  a műtrágyákról (HL L 304., 2003.11.21., 1. o.).

15

(2003. október 13.)

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2009. október 21-i
  1069/2009/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

18

2009. október 21-i

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete
  (2009. október 21
  .) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

18

(2009. október 21

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

20

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve
  (2008. november 19.)
  a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

20

(2008. november 19.)

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2009. október 21-i
  1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

21

2009. október 21-i

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete
  (2009. október 21.)
  a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

21

(2009. október 21.)

(22)  A Tanács
  1986. június 12-i
  86/278/EGK irányelve a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről (HL L 181., 1986.7.4., 6. o.).

22

1986. június 12-i

(23)  A Tanács
  1989. június 12-i
  89/391/EGK irányelve a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

23

1989. június 12-i

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2006. december 18-i
  1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

24

2006. december 18-i

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2008. december 16-i
  1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

25

2008. december 16-i

(26)  A Bizottság
  2006. december 19-i
  1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

26

2006. december 19-i

(27)  A Tanács
  2000. május 8-i
  2000/29/EK irányelve a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről (HL L 169., 2000.10.7., 1. o.).

27

2000. május 8-i

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2013. január 15-i
  98/2013/EU rendelete a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 39., 2013.2.9., 1. o.).

28

2013. január 15-i

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2014. október 22-i
  1143/2014/EU rendelete az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

29

2014. október 22-i

(22)  A Tanács 86/278/EGK irányelve
  (1986. június 12.)
  a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről (HL L 181., 1986.7.4., 6. o.).

22

(1986. június 12.)

(23)  A Tanács 89/391/EGK irányelve
  (1989. június 12.)
  a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

23

(1989. június 12.)

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete
  (2006. december 18.)
  a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

24

(2006. december 18.)

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete
  (2008. december 16.)
  az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

25

(2008. december 16.)

(26)  A Bizottság 1881/2006/EK rendelete
  (2006. december 19.)
  az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

26

(2006. december 19.)

(27)  A Tanács 2000/29/EK irányelve
  (2000. május 8.)
  a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről (HL L 169., 2000.10.7., 1. o.).

27

(2000. május 8.)

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/2013/EU rendelete
  (2013. január 15.)
  a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 39., 2013.2.9., 1. o.).

28

(2013. január 15.)

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 1143/2014/EU rendelete
  (2014. október 22.)
  az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

29

(2014. október 22.)

(29 bis)  
  A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.)

29 bis

A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.)

(29 ter)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

29 ter

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

(1)  
  A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

1

A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

(2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

2

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

3

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

(4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.).

4

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.).

(8)  Egy anyagnak az 1. összetevő-kategóriából történő kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható összetevőként egy másik összetevő-kategóriában, amennyiben arra különböző követelmények vonatkoznak. Lásd például az állati melléktermék 11. összetevő-kategóriáját, a polimerek 9. és 10. összetevő-kategóriáját, valamint az agronómiai adalékanyagok 8. összetevő-kategóriáját.

8

(8)  Egy anyagnak az 1. összetevő-kategóriából történő kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható összetevőként egy másik összetevő-kategóriában, amennyiben arra különböző követelmények vonatkoznak. Lásd például az állati melléktermék 11. összetevő-kategóriáját, a polimerek 9. és 10. összetevő-kategóriáját, valamint az agronómiai adalékanyagok 8. összetevő-kategóriáját.

8

(1 bis)  
  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

1 bis

A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

(2)  
  2. és 3. kategóriába tartozó anyagokból származó anyagok hús- és csontliszt, valamint feldolgozott állati eredetű fehérje kivételével

2

2. és 3. kategóriába tartozó anyagokból származó anyagok hús- és csontliszt, valamint feldolgozott állati eredetű fehérje kivételével

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás ***I

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az 1920/2006/EK rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0547),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 168. cikke (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 168. cikke (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0351/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A8-0359/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 182. o..

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 24-én került elfogadásra az 1920/2006/EK rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcsere, riasztási rendszer és kockázatértékelési eljárás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2101 rendelettel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Közös halászati politika: a kirakodási kötelezettség végrehajtása ***I

Az Európai Parlament 2017. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0424),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0239/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. október 18-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. október 18-i véleményére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2017. szeptember 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2017. szeptember 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0285/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 24-én került elfogadásra a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2092 rendelettel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet: Az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) finanszírozása és a sürgősségisegély-tartalék növelése

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, az Európai Fenntartható Fejlődési Alaphoz (EFFA) való finanszírozás nyújtására, valamint a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatát követően a sürgősségisegély-tartalék összegének megemelésére irányuló 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. július 28-án elfogadott 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. július 28-án elfogadott 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0485),

| — | tekintettel a Tanács által 2017. október 10-én elfogadott és az Európai Parlamentnek 2017. október 11-én továbbított, az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2017. október 10-én elfogadott és az Európai Parlamentnek 2017. október 11-én továbbított, az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0301/2017),

| A. | mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy a vonatkozó jogalap elfogadását követően biztosítsa az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (a továbbiakban: EFFA) finanszírozását, valamint hogy megjelenítse a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet félidős felülvizsgálatának eredményét a 2017. évi általános költségvetésben a sürgősségisegély-tartalék éves összegének 2011-es árakon 280 millió EUR-ról 300 millió EUR-ra történő emelése tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy a vonatkozó jogalap elfogadását követően biztosítsa az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (a továbbiakban: EFFA) finanszírozását, valamint hogy megjelenítse a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet félidős felülvizsgálatának eredményét a 2017. évi általános költségvetésben a sürgősségisegély-tartalék éves összegének 2011-es árakon 280 millió EUR-ról 300 millió EUR-ra történő emelése tekintetében;

| B. | mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 275 millió EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatot irányoz elő az EFFA finanszírozására, amelyet teljes egészében a Rugalmassági Eszköz keretében rendelkezésre álló összegek igénybevételével kell fedezni a 4. fejezet (Globális Európa) kötelezettségvállalási felső határa miatti mozgástér hiánya miatt; |
| --- | --- |

B.

mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 275 millió EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatot irányoz elő az EFFA finanszírozására, amelyet teljes egészében a Rugalmassági Eszköz keretében rendelkezésre álló összegek igénybevételével kell fedezni a 4. fejezet (Globális Európa) kötelezettségvállalási felső határa miatti mozgástér hiánya miatt;

| C. | mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet azt is előirányozza, hogy a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság) 275 millió EUR-val csökkenteni kell a kifizetési előirányzatokat a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapon belül a jogalapok késői elfogadásából és a programozás késedelméből fakadóan várható kihasználatlanság miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet azt is előirányozza, hogy a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság) 275 millió EUR-val csökkenteni kell a kifizetési előirányzatokat a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapon belül a jogalapok késői elfogadásából és a programozás késedelméből fakadóan várható kihasználatlanság miatt;

| D. | mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet ezenfelül előirányozza a sürgősségisegély-tartalék kötelezettségvállalási előirányzatainak további (folyó árakon) 22,8 millió EUR-val való megemelését is a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet félidős felülvizsgálatával összhangban; |
| --- | --- |

D.

mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet ezenfelül előirányozza a sürgősségisegély-tartalék kötelezettségvállalási előirányzatainak további (folyó árakon) 22,8 millió EUR-val való megemelését is a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet félidős felülvizsgálatával összhangban;

| E. | mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Rugalmassági Eszköznek az EFFA finanszírozása céljából a 4. fejezetben 275 millió EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat erejéig történő igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslat (COM(2017)0480) kíséri; |
| --- | --- |

E.

mivel az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Rugalmassági Eszköznek az EFFA finanszírozása céljából a 4. fejezetben 275 millió EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat erejéig történő igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslat (COM(2017)0480) kíséri;

| F. | mivel a 2017. évi költségvetési eljárás során az Európai Parlament és a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy amint a jogalapot elfogadják, költségvetés-módosításban kérje a szükséges előirányzatokat az EFFA finanszírozásához, és vállalta a Bizottság által előterjesztett 2017. évi költségvetés-módosítási tervezet gyors kezelését; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2017. évi költségvetési eljárás során az Európai Parlament és a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy amint a jogalapot elfogadják, költségvetés-módosításban kérje a szükséges előirányzatokat az EFFA finanszírozásához, és vállalta a Bizottság által előterjesztett 2017. évi költségvetés-módosítási tervezet gyors kezelését;

| 1. | tudomásul veszi az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az (EU) 2017/1601 EFFA–rendelet (7) kellő időben történő elfogadását és hatálybalépését, és felszólít annak sürgős végrehajtására, a jogalkotó által meghatározott szabályok és prioritások teljes körű tiszteletben tartása mellett, különös tekintettel az elszámoltathatósági rendelkezésekre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli azt a tényt, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata lehetővé teszi az EFFA finanszírozását a megnövelt Rugalmassági Eszközből, miközben a sürgősségisegély-tartalékot is növeli; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamokban alacsony a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap végrehajtási aránya; emlékeztet arra, hogy egy költségvetési átcsoportosítás (DEC 18/2017) révén már 284 millió EUR-val csökkennek a kifizetési előirányzatok a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság), mivel a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapot és a Belső Biztonsági Alapot másik fejezetben használják fel megerősítési forrásként; felkéri a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben politikai megállapodásaikat, és saját hatáskörükben tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy kiemeljék a szóban forgó uniós prioritás jelentőségét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | jóváhagyja az 5/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2017. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 51., 2017.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL L 163., 2017.6.24., 1. o.

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(6)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(7)  HL L 249., 2017.9.27., 1. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

A Rugalmassági Eszköz igénybevétele az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából

Az Európai Parlament 2017. október 24-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló, 2016. december 1-jén elfogadott általános költségvetésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló, 2016. december 1-jén elfogadott általános költségvetésére (3),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0298/2017),

| A. | mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatát követően a Rugalmassági Eszköz keretében évente folyó árakon 676 millió EUR áll rendelkezésre, amelyet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból származó megszűnt összegek növelnek, ami 2016 végén 646 millió EUR volt; mivel a 2017. évi költségvetésben a Rugalmassági Eszköz keretében 530 millió EUR-t már igénybe vettek, így további igénybevétel céljára 792 millió EUR maradt; |
| --- | --- |

A.

mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatát követően a Rugalmassági Eszköz keretében évente folyó árakon 676 millió EUR áll rendelkezésre, amelyet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból származó megszűnt összegek növelnek, ami 2016 végén 646 millió EUR volt; mivel a 2017. évi költségvetésben a Rugalmassági Eszköz keretében 530 millió EUR-t már igénybe vettek, így további igénybevétel céljára 792 millió EUR maradt;

| B. | mivel az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4)2017. szeptember 28-án hatályba lépett; |
| --- | --- |

B.

mivel az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4)2017. szeptember 28-án hatályba lépett;

| C. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 4. fejezeten (Globális Európa) belüli átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően a Bizottság az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (a továbbiakban: EFFA) finanszírozására a Rugalmassági Eszközből a 4. fejezet felső határán felül 275 millió EUR igénybevételét javasolta; |
| --- | --- |

C.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 4. fejezeten (Globális Európa) belüli átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően a Bizottság az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (a továbbiakban: EFFA) finanszírozására a Rugalmassági Eszközből a 4. fejezet felső határán felül 275 millió EUR igénybevételét javasolta;

| 1. | megjegyzi, hogy a 4. fejezet 2017. évi felső határa nem teszi lehetővé az EFFA megfelelő finanszírozását; ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy az Unió külső tevékenységeire szánt pénzügyi források nem elegendőek egy proaktív és fenntartható külső politika igényeinek fedezésére; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ezért egyetért a Rugalmassági Eszköz 275 millió EUR összegű, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában történő igénybevételével; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli, hogy ezen eszköznek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 11. cikke szerinti igénybevétele újra kiemeli azt a döntő fontosságú igényt, hogy az uniós költségvetésnek rugalmasabbnak kell lennie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy a Rugalmassági Eszköz révén korábban igénybe vett kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket csak a többéves pénzügyi keret felső határértékein túlmenően lehessen bevezetni a költségvetésbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 51., 2017.2.28.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1601 rendelete (2017. szeptember 26.) az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról (HL L 249., 2017.9.27., 1. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/51 határozattal.)

---

2017. október 25., szerda

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a biztosítókra és a biztosításértékesítőkre vonatkozó termékfelügyeleti és -irányítási követelmények

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvet a biztosítókra és a biztosításértékesítőkre vonatkozó termékfelügyeleti és -irányítási követelmények tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 21-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06218),

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 25. cikke (2) bekezdésére és 39. cikke (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 25. cikke (2) bekezdésére és 39. cikke (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. február 23-tól, az (EU) 2016/97 irányelv alkalmazásának kezdetétől kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása nem hagyna elegendő időt az ipar számára a szükséges technikai és szervezeti módosítások végrehajtására, |
| --- | --- |

A.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. február 23-tól, az (EU) 2016/97 irányelv alkalmazásának kezdetétől kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása nem hagyna elegendő időt az ipar számára a szükséges technikai és szervezeti módosítások végrehajtására,

| B. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az idejekorán történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana a termékfelügyeletre és -irányításra alkalmazandó rendelkezések tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az idejekorán történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana a termékfelügyeletre és -irányításra alkalmazandó rendelkezések tekintetében;

| C. | mivel a Parlament úgy véli, hogy az (EU) 2016/97 irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. február 23. kell, hogy maradjon, kéri azonban a Bizottságot, hogy olyan jogalkotási javaslatot fogadjon el, amely az alkalmazás határidejeként 2018. október 1-jét határozza meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament úgy véli, hogy az (EU) 2016/97 irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. február 23. kell, hogy maradjon, kéri azonban a Bizottságot, hogy olyan jogalkotási javaslatot fogadjon el, amely az alkalmazás határidejeként 2018. október 1-jét határozza meg;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 26., 2016.2.2., 19. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a biztosítási alapú befektetési termékek értékesítésére vonatkozó tájékoztatási követelmények és üzletviteli szabályok

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvet a biztosítási alapú befektetési termékek értékesítésére vonatkozó tájékoztatási követelmények és üzletviteli szabályok tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 21-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06229),

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 28. cikke (4) bekezdésére, 29. cikke (4) bekezdésére, 30. cikke (6) bekezdésére és 39. cikke (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 28. cikke (4) bekezdésére, 29. cikke (4) bekezdésére, 30. cikke (6) bekezdésére és 39. cikke (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. február 23-tól, az (EU) 2016/97 irányelv alkalmazásának kezdetétől kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása nem hagyna elegendő időt az ipar számára a szükséges technikai és szervezeti módosítások végrehajtására; |
| --- | --- |

A.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. február 23-tól, az (EU) 2016/97 irányelv alkalmazásának kezdetétől kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása nem hagyna elegendő időt az ipar számára a szükséges technikai és szervezeti módosítások végrehajtására;

| B. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az idejekorán történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana a biztosítási alapú befektetési termékekre alkalmazandó rendelkezések tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az idejekorán történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana a biztosítási alapú befektetési termékekre alkalmazandó rendelkezések tekintetében;

| C. | mivel a Parlament úgy véli, hogy az (EU) 2016/97 irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. február 23. kell, hogy maradjon, kéri azonban a Bizottságot, hogy olyan jogalkotási javaslatot fogadjon el, amely az alkalmazás határidejeként 2018. október 1-jét határozza meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament úgy véli, hogy az (EU) 2016/97 irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. február 23. kell, hogy maradjon, kéri azonban a Bizottságot, hogy olyan jogalkotási javaslatot fogadjon el, amely az alkalmazás határidejeként 2018. október 1-jét határozza meg;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 26., 2016.2.2., 19. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok (a 600/2014/EU rendelet kiegészítése)

Az Európai Parlament határozata a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében kiegészítő 2017. szeptember 22-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06268),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 28-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 28-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikkére és 10. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikkére és 10. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2016. május 26-án az ESMA által a 600/2014/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott, az EMIR és a MiFIR szerinti közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. május 26-án az ESMA által a 600/2014/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott, az EMIR és a MiFIR szerinti közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezetre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezetet csak 16 hónappal azt követően hagyta jóvá, hogy azt az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) 2016. május 26-án kézhez vette, mivel ebben az időszakban nem konzultált hivatalosan az ESMA-val a szabályozástechnikai standardtervezethez fűzött módosításairól és nem tájékoztatta sem a társjogalkotókat, sem az iparági szereplőket annak okáról, hogy a jóváhagyás az 1095/2010/EU rendeletben meghatározott három hónapnál tovább késett; mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadásának határidejét a társjogalkotók tájékoztatása nélkül több mint egy évvel túllépte; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezetet csak 16 hónappal azt követően hagyta jóvá, hogy azt az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) 2016. május 26-án kézhez vette, mivel ebben az időszakban nem konzultált hivatalosan az ESMA-val a szabályozástechnikai standardtervezethez fűzött módosításairól és nem tájékoztatta sem a társjogalkotókat, sem az iparági szereplőket annak okáról, hogy a jóváhagyás az 1095/2010/EU rendeletben meghatározott három hónapnál tovább késett; mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadásának határidejét a társjogalkotók tájékoztatása nélkül több mint egy évvel túllépte;

| B. | mivel a Parlament úgy véli, hogy az elfogadott szabályozástechnikai standardtervezet nem „azonos” az ESMA által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel, mivel a Bizottság azt módosította, és ezért úgy véli, hogy három hónap áll rendelkezésére arra, hogy a szabályozástechnikai standarddal szemben kifogást emeljen („ellenőrzési időszak”); mivel ezt a három hónapos ellenőrzési időszakot a Bizottság 2017. szeptember 28-i levele is megerősítette; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament úgy véli, hogy az elfogadott szabályozástechnikai standardtervezet nem „azonos” az ESMA által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel, mivel a Bizottság azt módosította, és ezért úgy véli, hogy három hónap áll rendelkezésére arra, hogy a szabályozástechnikai standarddal szemben kifogást emeljen („ellenőrzési időszak”); mivel ezt a három hónapos ellenőrzési időszakot a Bizottság 2017. szeptember 28-i levele is megerősítette;

| C. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. január 3-tól, a 2014/65/EU („MiFID II”) irányelv és a 600/2014/EU („MiFIR”) rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása már nem hagyna elegendő időt az iparági szereplők számára módosítások végrehajtására; |
| --- | --- |

C.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. január 3-tól, a 2014/65/EU („MiFID II”) irányelv és a 600/2014/EU („MiFIR”) rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása már nem hagyna elegendő időt az iparági szereplők számára módosítások végrehajtására;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az idejekorán történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana közvetett elszámolási megállapodásokra alkalmazandó rendelkezések tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az idejekorán történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana közvetett elszámolási megállapodásokra alkalmazandó rendelkezések tekintetében;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 173., 2014.6.12., 84. o.

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok (a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása)

Az Európai Parlament határozata a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő módosításáról szóló 2017. szeptember 22-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)06270),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 28-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 28-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. október 16-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikkére és 10. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikkére és 10. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az ESMA által a 648/2012/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján 2016. május 26-án benyújtott, az EMIR és a MiFIR szerinti közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESMA által a 648/2012/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján 2016. május 26-án benyújtott, az EMIR és a MiFIR szerinti közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezetre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2017. október 24-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezeteket csak 16 hónappal azt követően hagyta jóvá, hogy azt az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) 2016. május 26-án kézhez vette, mivel ebben az időszakban nem konzultált hivatalosan az ESMA-val a szabályozástechnikai standardtervezethez fűzött módosításairól, és nem tájékoztatta sem a társjogalkotókat, sem az iparági szereplőket annak okáról, hogy a jóváhagyás az 1095/2010/EU rendeletben meghatározott három hónapnál tovább késett; mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadásának határidejét a társjogalkotók tájékoztatása nélkül több mint egy évvel túllépte; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezeteket csak 16 hónappal azt követően hagyta jóvá, hogy azt az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) 2016. május 26-án kézhez vette, mivel ebben az időszakban nem konzultált hivatalosan az ESMA-val a szabályozástechnikai standardtervezethez fűzött módosításairól, és nem tájékoztatta sem a társjogalkotókat, sem az iparági szereplőket annak okáról, hogy a jóváhagyás az 1095/2010/EU rendeletben meghatározott három hónapnál tovább késett; mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadásának határidejét a társjogalkotók tájékoztatása nélkül több mint egy évvel túllépte;

| B. | mivel a Parlament úgy véli, hogy az elfogadott szabályozástechnikai standardtervezet nem „azonos” az ESMA által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel, mivel a Bizottság azt módosította, és ezért úgy véli, hogy 3 hónap áll rendelkezésére arra, hogy a szabályozástechnikai standarddal szemben kifogást emeljen („ellenőrzési időszak”); mivel ezt a három hónapos ellenőrzési időszakot a Bizottság 2017. szeptember 28-i levele is megerősítette; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament úgy véli, hogy az elfogadott szabályozástechnikai standardtervezet nem „azonos” az ESMA által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel, mivel a Bizottság azt módosította, és ezért úgy véli, hogy 3 hónap áll rendelkezésére arra, hogy a szabályozástechnikai standarddal szemben kifogást emeljen („ellenőrzési időszak”); mivel ezt a három hónapos ellenőrzési időszakot a Bizottság 2017. szeptember 28-i levele is megerősítette;

| C. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. január 3-tól, a 2014/65/EU („MiFID II”) irányelv és a 600/2014/EU („MiFIR”) rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása már nem hagyna elegendő időt az iparági szereplők számára módosítások végrehajtására; |
| --- | --- |

C.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2018. január 3-tól, a 2014/65/EU („MiFID II”) irányelv és a 600/2014/EU („MiFIR”) rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása már nem hagyna elegendő időt az iparági szereplők számára módosítások végrehajtására;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az időben történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana közvetett elszámolási megállapodásokra alkalmazandó rendelkezések tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rövid időn belüli közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné az időben történő végrehajtást, és jogbiztonságot nyújtana közvetett elszámolási megállapodásokra alkalmazandó rendelkezések tekintetében;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése – összes szakasz

Az Európai Parlament 2017. október 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló 2017. március 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló 2017. március 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2018-as pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2018-as pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. június 29-én fogadott el (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. június 29-én fogadott el (COM(2017)0400),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2017. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2017. szeptember 13-án továbbított tanácsi álláspontra (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2017. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2017. szeptember 13-án továbbított tanácsi álláspontra (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | tekintettel a 2018. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2017. július 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2017. július 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0299/2017),

III. szakasz

Általános áttekintés

| 1. | hangsúlyozza, hogy a 2018-as költségvetés parlamenti olvasata teljes mértékben tükrözi a fent említett, 2017. március 15-i és 2017. július 5-i állásfoglalásokban elsöprő többséggel elfogadott politikai prioritásokat; emlékeztet arra, hogy e prioritások középpontjában a fenntartható növekedés, a munkahelyek, különösen a fiatalok foglalkoztatása, a biztonság és az éghajlatváltozás áll; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy az Uniónak továbbra is számos kihívással kell szembenéznie, és meggyőződése, hogy a költségvetési fegyelem fenntartása mellett a szükséges pénzügyi forrásokat mozgósítani kell az uniós költségvetésben annak érdekében, hogy meg tudjunk felelni a politikai prioritásoknak, és hogy az Unió konkrét válaszokat tudjon adni, és reagálni tudjon ezekre a kihívásokra; hangsúlyozza, hogy az uniós kiadásoknak az európai hozzáadott érték elvén kell alapulniuk, és tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | újra megerősíti a munkavállalást és a növekedést minden régióban a kutatásba, az oktatásba, az infrastruktúrába, a kkv-kba és különösen a fiatalok foglalkoztatásába való beruházások révén elősegítő uniós politikák finanszírozása melletti elkötelezettségét; nem érti, hogy az Unió hogyan tud előrelépni e területeken, figyelembe véve a Tanács által az 1a. alfejezeten belül javasolt csökkentéseket; ehelyett úgy határoz, hogy külön megerősíti azokat a kutatási és innovációs programokat, amelyek végrehajtási aránya nagyon magas, és amelyeket túljegyzés miatt a pályázatok különösen alacsony sikeraránya jellemez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | továbbra is elkötelezett a Parlament Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) folytatott tárgyalások során tett ígéretei mellett, nevezetesen amellett, hogy a lehető legkisebbre csökkenti az ESBA-val kapcsolatos csökkentéseknek a Horizont 2020 keretprogramra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre gyakorolt hatását az éves költségvetési eljárás keretében; ezért az említett csökkentések ellentételezését javasolja a két program eredeti éves profiljának visszaállításával, hogy teljes mértékben el tudják érni a rájuk vonatkozó jogszabályok elfogadása során kitűzött célokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | politikai támogatását fejezi ki az Európai Szolidaritási Testület létrehozása iránt, és üdvözli az e tekintetben a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatot; úgy ítéli meg azonban, hogy az Európai Szolidaritási Testület finanszírozásáról és a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozó vonatkozó rendelet elfogadásáról szóló döntés meghozataláig nem lehet pénzügyi rendelkezést belefoglalni a 2018-as költségvetésbe ebből a célból; ezért úgy határoz, hogy a Bizottság által a 2018-as költségvetési tervezetben feltüntetett megfelelő előirányzatokat és átcsoportosításokat egyelőre vissza kell tartani, mivel a 2018-as költségvetésről hozott döntés semmilyen módon nem vághat elébe a jogalkotási tárgyalások kimenetelének; továbbra is teljes mértékben elkötelezett az Európai Szolidaritási Testület finanszírozásáról hozandó döntésnek egy költségvetés-módosítás révén a következő évi költségvetésbe való belefoglalása mellett abban az esetben, ha a megfelelő rendeletről folyó tárgyalások nem zárulnak le a 2018-as költségvetési eljárás vége előtt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggódik amiatt, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség továbbra is eddig soha nem látott szinten van, és meggyőződése, hogy annak érdekében, hogy ne veszélyeztessük fiatal európaiak egy egész nemzedékének jövőjét, további intézkedéseket kell tenni; ezért úgy határoz, hogy megerősíti az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést a Bizottság által 2018-ra javasolt szinthez képest; hangsúlyozza, hogy ezt a megerősítést az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében politikailag jóváhagyott teljes előirányzaton felülinek kell tekinteni, nem csupán az előirányzat előreütemezésének a 2018-as költségvetésben; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika elsődleges szerepet játszik a gazdasági és társadalmi konvergencia elérésében az Unióban, és így a fejlődés és növekedés biztosításában; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikai programok 2018-ban várhatóan utolérik magukat és teljes gőzzel haladnak majd; kiemeli a Parlament azon elkötelezettségét, hogy megfelelő előirányzatokat biztosítson ezekre a programokra, amelyek az Unió egyik alapvető szakpolitikáját képviselik; aggódik azonban az operatív programok végrehajtásában nemzeti szinten tapasztalható elfogadhatatlan késedelmek miatt; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy lezáruljon az irányító, az ellenőrző és az igazoló hatóságok kijelölése, és felgyorsuljon a végrehajtás; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy haladjon tovább a kapcsolódó eljárások egyszerűsítésével; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rendkívül aggódik az instabilitás és a bizonytalanság Unión belüli és kívüli növekedése miatt; kitart amellett, hogy a kohézió, az integráció, a béke, a fenntartható fejlődés és az emberi jogok uniós megközelítésére megújult erővel kell összpontosítani; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a béke további fenntartására és a konfliktusok megelőzésére irányuló erőfeszítések összekapcsolására és előmozdítására; emlékeztet arra, hogy a nagypénteki megállapodás világszerte ösztönzést jelentett, miközben elismeri a 2016-os egyesült királyságbeli népszavazás után jelentkező, korábban nem látott kihívásokat és nyomást; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az írországi béke és stabilitás biztosítása érdekében növeljék a megbékéléshez nyújtott támogatásukat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy – miközben jelenleg úgy tűnik, hogy a migrációs és menekültügyi válság enyhült – az Uniónak készen kell állnia arra, hogy e területen bármilyen előre nem látható jövőbeli eseményre választ adjon, és proaktívabb megközelítést kövessen a migráció területén; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy folyamatosan kövesse nyomon a 3. fejezeten belüli előirányzatok megfelelőségét, és használjon ki teljes mértékben a jelenlegi többéves pénzügyi keret alatt rendelkezésre álló minden eszközt arra, hogy időben választ adjon bármilyen előre nem látható eseményre, amely kiegészítő finanszírozást tehet szükségessé; emlékeztet arra, hogy – miközben az Uniónak sikerült működésbe hoznia egyes mechanizmusokat, amelyek segítenek abban, hogy megbirkózzunk ezzel a helyzettel – 2017-ben eddig még mindig több mint százezer menekült és migráns érkezett Európába tengeri úton az UNHCR szerint; ezért úgy határoz, hogy korlátozott mértékben megerősíti a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapot és a Belső Biztonsági Alapot, valamint a menekültügy területén működő ügynökségeket, például az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt (EASO), amelyeket megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal kell ellátni; ismételten megjegyzi, hogy a 3. fejezet felső határa közel sem elegendő ahhoz, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani a migrációs és menekültügyi válság belső dimenziójára, valamint a prioritást élvező egyéb programokra, mint a kulturális és a polgársággal kapcsolatos programokra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a 3. fejezet az elmúlt években nagymértékben igénybevételre került a migrációs és menekültügyi válság kezelésére, és hogy ezeket az intézkedéseket folytatni kell, amíg az szükséges; megjegyzi azonban, hogy az eddig biztosított finanszírozás nem elegendő; ezért úgy határoz, hogy megerősíti a bel- és igazságügy területén működő ügynökségeket, amelyek megnövekedett munkaterhelésük és kiegészítő feladataik miatt az elmúlt években munkaerőhiánnyal és finanszírozási nehézségekkel szembesültek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a közelmúltban az Unióban felmerülő biztonsági aggodalmakra, a 3. fejezet keretében nyújtott támogatás biztosítása során figyelmet kell fordítani az olyan intézkedésekre is, amelyek az uniós polgárok biztonságának növeléséhez vezetnek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a migrációs és menekültügyi válság, valamint az uniós polgárok biztonsággal kapcsolatos aggályai megoldásának lényeges részét jelenti a migráció kiváltó okainak kezelése, valamint elegendő pénzügyi eszköz biztosítása az olyan kérdések kezelésére irányuló külső eszközök számára, mint a szegénység, a foglalkoztatás, az oktatás és a gazdasági lehetőségek hiánya, az instabilitás, a konfliktusok és az éghajlatváltozás, amely az erősödő migrációs hullámok mögött álló egyik kiváltó ok; véleménye szerint az Uniónak optimálisan kellene felhasználnia a 4. fejezet alatti pénzügyi eszközöket, amelyek nem bizonyultak elegendőnek arra, hogy egyformán foglalkozzanak minden külső kihívással, tekintettel arra, hogy a források egyértelműen elégtelenek és szervezettebb módon növelni kellene azokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy álláspontja kialakítása során a Parlament nem kapott elegendő tájékoztatást a törökországi menekülteket támogató eszköz kiterjesztésével kapcsolatos lehetséges politikai döntés költségvetési vonzatairól; megismétli azt a régóta képviselt álláspontját, hogy az új kezdeményezések nem finanszírozhatók a már meglévő uniós külső projektek kárára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbítása esetén javasolja annak új forrásokból való finanszírozását, és több helyi nem kormányzati szervezet bevonását végrehajtásába; megállapítja, hogy a 4. fejezet felső határa közel sem elegendő ahhoz, hogy fenntartható és hatékony választ adjon a jelenlegi külső kihívásokra, beleértve a migrációs és menekültügyi kihívásokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetésnek támogatnia kell a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek és az EU saját hosszú távú éghajlatvédelmi céljainak teljesítését annak megvalósításával, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben az éghajlat-politikával kapcsolatos kiadások aránya elérje a 20 %-ot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem terjesztett elő konkrét és valószerű javaslatokat e célok elérése érdekében; ezért az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre a költségvetési tervezetben megállapított összeg növelését javasolja; megjegyzi azonban, hogy ezek a növelések nem elegendők, és felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a célok eléréséhez szükséges minden javaslatot a következő költségvetési tervezetekben; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a költségvetési tervezetben javasolt összes kötelezettségvállalási előirányzat 8,2 %-a a biológiai sokféleség védelméhez kapcsolódik; kiemeli, hogy az évi 0,1 %-os növekedés ellentétben áll a fajok számának és az élőhelyek méretének aggasztó és gyorsuló csökkenésével; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nagyra értékeli, hogy az új, „eredményközpontú költségvetéssel” kapcsolatos megközelítést először építették be a Bizottság belső költségvetési előkészítésébe a kiadások eddigi tapasztalatokon alapuló felülvizsgálata és a lehetséges kiigazítások azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | visszaállítja a Tanács által a költségvetési tervezetben javasolt csökkentéseket; nem érti a javasolt csökkentések, például a Horizont 2020 és a CEF, az ESBA-hoz történő átcsoportosítások által már érintett két program, valamint a külső politikák csökkentése mögött meghúzódó okokat; vitatja mindenesetre a Tanács azon kifejezett szándékát, hogy az alacsony végrehajtási arányú vagy kis felvevőképességű költségvetési tételeket csökkenti, mivel ezt az érvelést nem támasztják alá a tényleges végrehajtási adatok, és nem veszi figyelembe az egyes programok eltérő végrehajtási ütemezését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy ítéli meg, hogy minden sürgető igény kielégítő mértékű finanszírozása céljából, továbbá figyelembe véve a többéves pénzügyi keret nagyon szűk 2018-as tartalékait, a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben a rugalmasság tekintetében rendelkezésre álló minden eszközt igénybe kell venni; reméli, hogy a Tanács osztani fogja ezt a megközelítést, és hogy az egyeztetés során sikerül majd könnyen megállapodásra jutni vele, lehetővé téve az Unió számára, hogy felnőjön a feladathoz, és hatékony választ adjon az előtte álló kihívásokra; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret minden egyes költségvetési évében tapasztalható eltérés a felső határok felfelé történő kiigazítása mellett szól a 2020 utáni többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

17.

| 18. | a 2018. évi előirányzatok átfogó szintjét 162 597 930 901 EUR kötelezettségvállalási előirányzatban és 146 712 004 932 EUR kifizetési előirányzatban határozza meg; |
| --- | --- |

18.

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 19. | elutasítja a Tanács által az 1a. alfejezetben javasolt 750 millió eurós indokolatlan csökkentést, amely önmagában a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási előirányzatai terén a Tanács által végrehajtott teljes csökkentés közel kétharmadát teszi ki; megjegyzi, hogy ez a csökkentés ellentmond a Tanács saját kitűzött politikai prioritásainak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kitart amellett, hogy a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés Unióban történő megvalósításához kulcsfontosságú a kutatásba, az innovációba, az oktatásba, az infrastruktúrába és a mikro-, kis- és középvállalkozásokba való beruházások növelése; figyelmeztet arra, hogy a Tanács által javasolt csökkentések veszélyeztetnék a valódi európai hozzáadott értékkel rendelkező és a munkahelyteremtésre és a növekedésösztönzésre közvetlen hatást gyakorló programokat, például a Horizont 2020 keretprogramot vagy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt; rámutat különösen arra, hogy a Horizont 2020 keretprogramnak juttatott elegendő finanszírozás lényeges a kutatás és az innováció fejlesztéséhez, a digitalizáció terén vezető szerep betöltéséhez és az európai kkv-k támogatásához; emlékeztet arra, hogy ez a program erős európai hozzáadott értéket mutatott azzal, hogy a Horizont 2020-ból támogatott projektek 83 %-a nem valósulhatott volna meg uniós szintű támogatás nélkül; ismét kiemeli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz fontosságát a TEN-T hálózat és az egységes európai közlekedési térség megvalósítása szempontjából; következésképpen úgy határoz, hogy visszaállít a Tanács által bevezetett minden csökkentést, továbbá teljes mértékben helyreállítja a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre szánt költségvetési sorok (az ESBA-garanciaalapra képzett tartalék miatt megkurtított) eredeti profilját; |
| --- | --- |

20.

| 21. | továbbá hangsúlyozza, hogy erősíteni kell az Erasmus+ oktatási és képzési, illetve ifjúsági ágát az európai fiatalokba való stratégiai beruházás részeként; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az egyik legfőbb prioritásnak kell lennie az Unió számára, hogy elegendő pénzügyi támogatást biztosítson a mikrovállalkozások, a vállalkozók és a kkv-k számára, mivel ezek a munkahelyteremtés fő forrásai Európa-szerte; hangsúlyozza, hogy a kkv-k versenyképességének fenntartásához és a belső piachoz, valamint a világpiachoz való hozzáférés terén előttük álló kihívások leküzdésében való támogatásukhoz rendkívül fontos a finanszírozáshoz való megfelelő hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ezért úgy határoz, hogy a költségvetési tervezeten és az ESBA-t és az Európai Szolidaritási Testületet megelőző profilokon túl tovább erősíti a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítése szempontjából kulcsfontosságú és a széles körben elfogadott uniós prioritásokat tükröző programokat, nevezetesen az Erasmus+-t, a Horizont 2020 keretprogramot (Marie Curie, Európai Kutatási Tanács, kkv-támogató eszköz), a COSME-t és a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programját, az EaSI-t (Progress és Eures); felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő finanszírozást a WIFI4EU-hoz kapcsolódó költségvetési sorokra, és tartsa magát a 2017 és 2020 közötti beruházásfinanszírozásra vállalt kötelezettségéhez; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a „Különleges éves rendezvények” költségvetési tétel létrehozását a 2018-as költségvetésben, amely lehetővé fogja tenni az európai összetartozás érzésének fokozását a polgárok körében; megjegyzi, hogy a különleges éves rendezvényekre fordított előirányzatoknak bizonyíthatóan hozzáadott értéket kell nyújtaniuk az európai polgárok számára a tagállamokban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza az együttműködésen alapuló védelmi kutatás ösztönzésének fontosságát Európában a legfőbb képességbeli hiányosságok kezelése érdekében egy olyan időszakban, amikor a nemzetközi fejlemények és bizonytalanságok egyre jobban megkövetelik Európától, hogy fokozza erőfeszítéseit a védelem terén; támogatja a védelmi kutatással kapcsolatos előkészítő intézkedés megnövelt előirányzatait; védelmi kutatási programot kér külön költségvetéssel a következő többéves pénzügyi kereten belül; mindazonáltal megismétli azon régóta hangoztatott álláspontját, hogy az új kezdeményezéseket új előirányzatokból kell finanszírozni, nem pedig a meglévő uniós programok kárára; továbbá hangsúlyozza, hogy javítani kell a versenyképességet és az innovációt az európai védelmi ipar területén; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a 2018-as uniós költségvetés keretében több forrást kell biztosítani a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépés stratégiai hiányosságai miatt harmadik országok jelentette kockázatok átfogó és elfogulatlan értékelésének elvégzéséhez az (EU) 2015/849 irányelv (8) 9. cikkében szereplő kritériumok alapján, és létre kell hozni a „nagy kockázatú” országok jegyzékét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő előirányzatot arra, hogy az Állatkísérletek Alternatíváinak Uniós Referencialaboratóriuma (EURL ECVAM) hatékonyan elláthassa a 2010/63/EU irányelv (9) VII. mellékletében felsorolt kötelezettségeit és feladatait, különös tekintettel az állatkísérletek alternatívái kidolgozásának koordinálására és előmozdítására, beleértve az alapkutatás, az alkalmazott kutatás és a szabályozási célú tesztelés területeit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ennek következtében a költségvetési tervezethez képest 143,9 millió EUR-val megemeli az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak szintjét (az ESBA-n és az Európai Szolidaritási Testületet megelőző szint helyreállításán, a kísérleti projekteken és az előkészítő intézkedéseken kívül), amit a rendelkezésre álló mozgástéren belül, valamint a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék további igénybevételéből kell finanszírozni; |
| --- | --- |

28.

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 29. | nem ért egyet az 1b. alfejezet kifizetési előirányzatainak a Tanács által javasolt 240 millió EUR összegű csökkentésével, többek között a támogatások sorain, és azokat a Bizottság frissített előrejelzéseire várva visszaállítja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | növekvő aggodalommal állapítja meg, hogy az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtása terén tapasztalható elfogadhatatlan késedelmek aláaknázzák eredményességüket, valamint nyomás alá helyezik az irányító hatóságokat és a kedvezményezetteket; ismételten kiemeli annak kockázatát, hogy a jelenlegi késedelmek miatt a mostani többéves pénzügyi keret második felében és a következő pénzügyi keret elején felhalmozódhatnak a kifizetetlen számlák; ismét erőteljesen hangsúlyozza a tagállamok felé irányuló azon felhívását, hogy folyamodjanak tanácsadásért és segítségért a Bizottsághoz az irányító, igazoló és ellenőrző hatóságok kinevezése terén tapasztalható késedelmek kezelésére; továbbá aggasztja a romló tendencia és a tagállami becslések pontatlansága; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség aránya továbbra is elfogadhatatlanul magas az Unióban; hangsúlyozza, hogy e probléma megoldása érdekében fontos, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az Európai Szociális Alap biztosítsa az ifjúságigarancia-programok megfelelő támogatását; üdvözli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés friss forrásokkal való ellátásának szükségességéről kötött megállapodást, és a megfelelő előirányzatok belefoglalását a 2018-as költségvetési tervezetbe; mindazonáltal úgy véli, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség jelentette kihívásokra és kockázatokra való tekintettel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatait növelni kell, és ezért úgy határoz, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés kötelezettségvállalási előirányzatait 2018-ra 600 millió euróra növeli; továbbá úgy ítéli meg, hogy a fiataloknak szóló szakmai továbbképzési intézkedéseknek, és különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésnek finanszírozhatónak kell lennie a kohéziós politika keretében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli az új, 142,8 millió EUR összegű pénzügyi keretösszeget, amelyet a 2017–2020-as időszakra szóló strukturálisreform-támogató program (SRSP) végrehajtásának elősegítése érdekében hoztak létre; |
| --- | --- |

32.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 33. | emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) igényeinek finanszírozására szolgáló előirányzatok növelésére irányuló javaslata nagyrészt annak tudható be, hogy 2018-ban várhatóan kevesebb címzett bevétel áll majd rendelkezésre; tudomásul veszi a Tanács 275 millió EUR összegű csökkentését, de úgy ítéli meg, hogy továbbra is a Bizottság módosító indítványának kell az EMGA számára biztosított előirányzatok megbízható felülvizsgálatának alapját képeznie, és ennek megfelelően visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintet, a módosító indítvány egyeztetés során való megvizsgálásáig; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a raktározási programok eredményesnek bizonyultak a válságok idején, valamint hogy a tervezési folyamat során elkülönített pénzügyi erőforrások csökkentése a kívánttal ellentétes hatást érne el; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség kezelését célzó megoldás egy részét a vidéki területeken élő fiatalok megfelelő támogatása képezi; ezért a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kifizetések költségvetési tervezetben szereplő szintjének 50 millió EUR-val való megemelését javasolja; hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és más uniós finanszírozási eszközök révén elő kell segíteni a fiatalok munkához jutását a halászati ágazatban; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy határoz, hogy az Európa 2020 stratégiára vonatkozó céljaival és az éghajlatváltozás kezelésére irányuló nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre a költségvetési tervezetben megállapított összeg 21,2 millió EUR összegű növelését javasolja; megismétli, hogy mind az Európai Számvevőszék, mind az Ecofin Tanács megerősítette, hogy az uniós költségvetés nincs összhangban az éghajlatváltozással kapcsolatos célokkal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet, hogy az adófizetők pénzét nem szabadna bikaviadalokon használt bikák tenyésztésére és nevelésére használni; úgy véli, hogy az ilyen célú állatnevelést és – tenyésztést nem szabadna alaptámogatásban részesíteni, és kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő javaslatot a meglévő szabályozás e tekintetben való kiegészítésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ezért a kötelezettségvállalási előirányzatokat 78,1 millió EUR-val növeli, így 619,7 millió EUR összegű tartalékkeretet hagyva a 2. fejezetben a kötelezettségvállalási előirányzatok felső határa alatt, a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések levonása után; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sajnálattal hangsúlyozza, hogy a katasztrófák gyakran azokat a magánszemélyeket vagy tagállamokat fenyegetik, akik kevesebb eszközzel rendelkeznek önmaguk megvédésére; úgy véli, hogy a természeti vagy ember okozta katasztrófákra a lehető leggyorsabban választ kell adni, hogy a károk a lehető legkisebbek legyenek, és meg lehessen menteni az embereket és a vagyontárgyakat; felhívja a figyelmet arra, hogy tovább kell növelni a finanszírozást, különösen az Unión belüli katasztrófamegelőzéshez és az arra való felkészültséghez kapcsolódó költségvetési sorokon, figyelembe véve különösen (az emberéleteket követelő tragikus) spanyolországi és portugáliai tüzeket, amelyek súlyos és drámai hatással jártak az emberekre nézve; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a figyelmet a számos erdei ökoszisztémára nehezedő fenyegetésekre, például az idegenhonos inváziós fajok és károsítók (fenyőrontó fonálféreg és mások) terjedésére és az erdőtüzekre; úgy véli, hogy közösségi támogató programok és intézkedések révén elegendő pénzügyi forrást kell fordítani az erdők ökológiai és növényegészségügyi értékelésére és rehabilitációjára, beleértve az újraerdősítést is; megállapítja, hogy ezek a források különösen fontosak és sürgősen szükség van rájuk egyes tagállamokban, így például Portugáliában és Spanyolországban, mivel ezen országok területének egészén korábban több tűzvész is bekövetkezett; |
| --- | --- |

40.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 41. | hangsúlyozza, hogy a Parlament számára a migráció és a biztonság kezelésének kiemelt uniós prioritásnak kell maradnia, és megismétli azon meggyőződését, hogy a 3. fejezet felső határértéke közel sem bizonyult elegendőnek ahhoz, hogy megfelelően finanszírozza e kihívások belső dimenzióját; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy miközben az Unióba tartó, a Földközi-tenger középső és keleti részén húzódó útvonalakon átkelő migránsok száma 2017 első kilenc hónapjában esett, a Földközi-tenger nyugati részén húzódó útvonalra továbbra is nyomás nehezedik; megjegyzi, hogy 2017 első kilenc hónapjában több mint százezer menekült és migráns érkezett Európába tengeri úton, akik több mint 75 %-a Olaszországba, míg a maradék megosztva Görögországba, Ciprusra és Spanyolországba érkezett; véleménye szerint megnövelt finanszírozásra van szükség a migráció területén felmerülő uniós igények teljes körű kielégítéséhez, nevezetesen a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap révén a tagállamoknak a nemzetközi védelemre szorulók, különösen a kísérő nélküli kiskorúak integrációjára szolgáló intézkedések és gyakorlatok javítása, és adott esetben a védelemre nem jogosultak visszaküldésére irányuló műveletek végrehajtása terén való támogatása érdekében, a visszaküldés tilalma elvének teljes körű tiszteletben tartásával; ezzel összefüggésben ragaszkodik ahhoz is, hogy az EASO kapjon megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokat, hogy az ügynökség el tudja végezni a ráruházott feladatokat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | támogatja új költségvetési sor létrehozását egy felkutatási és mentési alap számára, amely támogatja a tagállamokat a nemzetközi tengerjogból adódó kötelezettségeik teljesítése során; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot egy ilyen uniós felkutatási és mentési alap létrehozására; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meggyőződése, hogy az uniós polgárok biztonsággal kapcsolatos aggályainak hatékony kezelése érdekében a Belső Biztonsági Alapnak kiegészítő finanszírozásra van szüksége, hogy a tagállamok megfelelőbb eszközökkel rendelkezzenek a terrorizmus, a határokon átnyúló szervezett bűnözés, a radikalizálódás és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemhez; különösen azt hangsúlyozza, hogy elegendő forrást kell rendelkezésre bocsátani a biztonsági infrastruktúrák megerősítéséhez és a bűnüldöző szervek és a nemzeti hatóságok közötti információcsere fellendítéséhez, többek között az informatikai rendszerek interoperabilitásának javítása révén, miközben ugyanakkor biztosítani kell az egyéni jogok és szabadságjogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kiemeli a bel- és igazságügy területén működő uniós ügynökségek kulcsszerepét az uniós polgárok sürgető problémáinak kezelése terén; ezért úgy határoz, hogy növeli A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) költségvetési előirányzatait és létszámát, többek között az eltűnt gyermekeket felkutató Europol operatív egység néven működő új operatív egység számára 7 álláshely létrehozásával, valamint megerősíti az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége (Eurojust), az EASO és az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL), előirányzatait; megerősíti, hogy ezek az ügynökségek hozzájárulnak a tagállamok közötti együttműködés fokozásához ezen a területen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy a folyamatban lévő intézményközi tárgyalások során tett tényleges előrelépés fényében nyújtson friss tájékoztatást az európai migrációs stratégia részeként függőben lévő jogalkotási javaslatok, különösen a dublini rendszer reformja, a határregisztrációs rendszer, az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer és az EASO 2018-as pénzügyi következményeiről, hogy azt figyelembe lehessen venni az egyeztetési szakaszban; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sajnálja, hogy a Tanács önkényesen több mint 30 millió EUR-val csökkentette számos program kötelezettségvállalási előirányzatait a kultúra, a polgárság, az igazságügy, a közegészségügy, a fogyasztói jogok és a polgári védelem területén, tekintet nélkül e programok kitűnő végrehajtási arányára, és annak ellenére, hogy a finanszírozás szintje már most sem kielégítő, ami ahhoz vezet, hogy sok magas színvonalú projekt nem részesül támogatásban; minden soron visszaállítja a költségvetési tervezet szintjét, és a megfelelő sorok további növelését javasolja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy ideje megemelni a kultúra és a polgárság területén futó fontos uniós programok, különösen a kulturális és kreatív iparágak, valamint az aktív polgári szerepvállalás támogatásában kiemelt szerepet játszó Kreatív Európa és az Európa a polgárokért program finanszírozását, a 2019-es európai parlamenti választásokra való tekintettel is; ismételten hangsúlyozza, hogy minden intézménynek tiszteletben kell tartania a kulturális örökség európai éve 2018-as finanszírozásáról kötött politikai megállapodást azáltal, hogy elegendő előirányzatot bocsátanak rendelkezésére a Kreatív Európa program Kultúra alprogramja révén, az európai év fedezésére szolgáló külön költségvetési sor hiányában; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a „multimédiás fellépések” költségvetési sor alatti kezdeményezéseket annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetés hatékonyan támogassa az uniós ügyekről való független és magas színvonalú beszámolást; |
| --- | --- |

48.

| 49. | támogatja a Jogok, egyenlőség és polgárság programon belül a Daphné célkitűzés fokozott átláthatóságát és láthatóságát, mivel az a gyermekek, a fiatalok, a nők, az LMBTI-személyek és egyéb kiszolgáltatott csoportok elleni erőszak valamennyi formája elleni küzdelem fő uniós eszköze; támogatja a nemi alapú erőszak európai megfigyelőközpontjának felállítását a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetén belül; |
| --- | --- |

49.

| 50. | a költségvetési tervezeten felül 108,8 millió EUR-val megerősíti a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait, a kísérleti projekteken és az előkészítő intézkedéseken kívül, és javasolja, hogy e megerősítésnek a Rugalmassági Eszköz további igénybevételéből való finanszírozását; |
| --- | --- |

50.

4. fejezet – Globális Európa

| 51. | ismételten kiemeli, hogy az Unió külső fellépése egyre növekvő finanszírozási igényekkel szembesül, amelyek jelentősen túllépik a 4. fejezet jelenlegi méretét; úgy véli, hogy az uniós költségvetésnek a migrációs kihívásra való válaszadásra történő igénybevétele az elkövetkező években is dinamikus válaszokat fog megkövetelni; hangsúlyozza, hogy az évente egyszeri ad hoc növelés, mint 2017-ben, nem tekinthető elegendőnek, tekintettel az Unió előtt álló összetett kihívásokra, valamint a határozottabb uniós külső fellépés mielőbbi szükségességére a mai globális világban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | véleménye szerint elsőbbséget kell biztosítani az EU közvetlen szomszédainak és azoknak az intézkedéseknek, melyek célja az előttük álló fő problémák kezelése, nevezetesen a migrációs és menekültügyi válság és a déli szomszédságban ahhoz kapcsolódó humanitárius kihívások, valamint az orosz agresszió a keleti szomszédság területén; úgy véli, hogy az Unió szomszédságának stabilitása és jóléte előnyös mind az érintett régiók, mind az Unió egésze számára; megismétli a közel-keleti békefolyamat, a Palesztin Hatóság és az UNRWA támogatásának fokozására irányuló felhívását a növekvő szükségletek kielégítése érdekében, hogy sikerüljön megvalósítani a régió fejlődésének és stabilitásának előmozdítására és a palesztinok ellenálló képességének támogatására irányulóan kinyilvánított uniós célkitűzést; ismételten hangsúlyozza, hogy a politikai és gazdasági reformok elősegítése szempontjából sarkalatos azon országok támogatása, amelyek az Unióval kötött társulási megállapodásokat hajtanak végre, de hangsúlyozza, hogy ez a támogatás addig biztosítandó, amíg ezek az országok teljesítik a jogosultsági kritériumokat, különösen a jogállamiság és a demokratikus intézmények érvényesítése tekintetében; ennélfogva úgy határoz, hogy növeli az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) és a makroszintű pénzügyi támogatás forrásait; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kiemeli, hogy Európa globális szinten milyen fontos szerepet játszik a szegénység felszámolásában és a leghátrányosabb helyzetű régióknak az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban álló fejlődésének biztosításában; ennélfogva további pénzügyi forrásokat biztosít a fejlesztési együttműködési eszköz és a humanitárius segítségnyújtás számára; emlékeztet arra, hogy mivel a Földközi-tengeren keresztül érkező migránsok jelentős aránya Szubszaharai-Afrikából érkezik, az Unió e régióban nyújtott támogatása kulcsfontosságú a migráció kiváltó okainak kezelésében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ellenzi a külső pénzügyi eszközökből (ENI, IPA, a Partnerségi Eszköz és a fejlesztési együttműködési eszköz) az Erasmus+ program számára nyújtott pénzügyi hozzájárulások drasztikus csökkentését, amelyre annak ellenére kerül sor, hogy az ifjúsági csereprogramok az egyik leghatékonyabb hosszú távú befektetésnek tekinthetők a kulturális diplomácia és a kölcsönös megértés terén, ezért úgy határoz, hogy növeli ezeket a pénzügyi hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tekintettel a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok helyzetének aggasztó romlására, úgy határoz, hogy csökkenti a törökországi politikai reformok támogatását; úgy határoz, hogy a fennmaradó előirányzatok egy részét tartalékba helyezi és akkor szabadítja fel, ha Törökország mérhető javulást ér el a jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok és a sajtószabadság területén, hogy ezeket az alapokat civil társadalmi szereplőkhöz irányítsa át az e célkitűzéseket támogató intézkedések végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

55.

| 56. | véleménye szerint a félretájékoztatási kampányok megfelelő kezelése és a saját határain túl az Unióról alkotott objektív kép népszerűsítése érdekében további pénzügyi forrásokra van szükség; felszólít ezért a félretájékoztatási kampányokkal és kibertámadásokkal szembeni fellépések finanszírozásának fokozására; úgy határoz ezért, hogy növeli a szomszédságpolitikában részt vevő országokban és a Nyugat-Balkánon végrehajtandó stratégiai kommunikációs fellépések forrásait; emlékeztet az Unió külső fellépéseinek láthatóságába való befektetések fontosságára annak érdekében, hogy erősödjön az e területen nyújtott finanszírozás hatása, és fokozódjon az Unió nyilvános diplomáciája a globális stratégia törekvéseivel összhangban; |
| --- | --- |

56.

| 57. | szükségesnek tartja a ciprusi török közösség számára előirányzott költségvetési tétel növelését azzal a céllal, hogy az Unió döntő mértékben hozzá tudjon járulni a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság megbízatásának folytatásához és intenzívebbé tételéhez, a harmadik Bécsi Egyezménynek megfelelően a visszatelepülni kívánó maroniták és az enklávéban élő összes személy jólétéhez, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatásához, ezzel is előmozdítva a két közösség közötti bizalmat és megbékélést; |
| --- | --- |

57.

| 58. | megjegyzi, hogy a Bizottság által követett tendencia, vagyis az, hogy kiegészítő költségvetési mechanizmusokhoz, például vagyonkezelői alapokhoz és más hasonló eszközökhöz folyamodik, nem minden esetben bizonyult sikeresnek; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós költségvetésen kívüli pénzügyi eszközök létrehozása veszélyeztetheti a költségvetés egységességét és megkerülheti a költségvetési eljárást, ugyanakkor alááshatja a költségvetés átlátható kezelését, és csorbíthatja a Parlament azon jogát, hogy hatékonyan ellenőrizze a kiadásokat; ennélfogva úgy véli, hogy az elmúlt években megjelent külső eszközöket be kell építeni az uniós költségvetésbe úgy, hogy a Parlament teljes körűen ellenőrizhesse ezen eszközök végrehajtását; megjegyzi, hogy 2017. szeptember végéig összesen 795,4 millió EUR került elkülönítésre az uniós vagyonkezelői alapok javára a 2017-es költségvetésben; kéri a Bizottságot, hogy terjessze az Európai Parlament és a Tanács elé, hogy mekkora összeget kíván elkülöníteni a vagyonkezelői alapok számára 2018-ban; ismételten aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok e vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulása általában elmarad a vállalásoktól; tudomásul veszi a Számvevőszék 11/2017. számú, a Közép-afrikai Köztársaság számára létrehozott Bêkou vagyonkezelő alapról szóló különjelentését; aggódik a Számvevőszék által azonosított hiányosságok, például az átfogó igények értékelésének hiánya és amiatt, hogy nem működik a többi adományozóval való koordináció mechanizmusa; azon szándékának ad hangot, hogy értékeli az uniós vagyonkezelői alapoknak az uniós külső politika eszközeként való hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 24. cikkével összhangban az Unió és az Euratom minden kiadását és bevételét be kell jegyezni az Unió általános költségvetésébe, a költségvetési rendelet 7. cikkével összhangban; felszólítja a Bizottságot, hogy őrizze meg a költségvetés egységességét és új kezdeményezések bevezetésekor tekintse ezt vezérlő elvnek; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kiemeli a választási megfigyelő missziók jelentőségét a demokratikus intézmények megerősítése és a választási folyamatba vetett közbizalom kiépítése szempontjából, melyek cserébe előmozdítják a béketeremtést és a stabilitást; hangsúlyozza, hogy e célkitűzésre elegendő pénzügyi forrást kell biztosítani; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rámutat, hogy a fejlesztési együttműködési eszköz forrásait nem szabad átcsoportosítani azért, hogy a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében a biztonságot és a fejlesztést támogató kapacitásépítés elnevezésű új kezdeményezést finanszírozzák; sajnálja, hogy a költségvetési tervezet a fejlesztési együttműködési eszköz forrásaiból 7,5 millió EUR átcsoportosítását javasolja a biztonságot és a fejlesztést támogató kapacitásépítés javára, és kiemeli, hogy e hiány áthidalására haladéktalanul alternatív megoldásokat kell találni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | megismétli azon kérését, hogy az Unió diplomáciai tevékenységeinek további megszilárdítása érdekében az EU különleges képviselőire vonatkozó költségvetési sort költségvetési szempontból semleges módon csoportosítsák át a KKBP költségvetéséből az EKSZ igazgatási költségvetésébe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ennek eredményeképpen úgy határoz, hogy a Tanács által végrehajtott szinte minden csökkentést visszaállít és a 4. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait a költségvetési tervezethez képest 299,7 millió EUR-val megerősíti (a kísérleti projekteken és az előkészítő intézkedéseken, valamint az EU különleges képviselőivel kapcsolatos átcsoportosításon és az elfogadott csökkentéseken kívül); |
| --- | --- |

63.

5. fejezet – Igazgatás; Egyéb fejezetek – igazgatási és kutatástámogatási költségek

| 64. | véleménye szerint a Tanács csökkentései nem tükrözik a valós szükségleteket, így veszélyeztetik a már így is jelentősen észszerűsített igazgatási kiadásokat; ezért helyreállítja a költségvetési tervezetet a Bizottság minden igazgatási kiadása tekintetében, beleértve az 1–4. fejezetben található igazgatási és kutatástámogatási költségeket; |
| --- | --- |

64.

| 65. | összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálatainak az OLAF és annak Felügyelő Bizottsága közötti kapcsolat három aspektusáról szóló 2016. szeptember 12-i együttes véleményének következtetéseivel úgy határoz, hogy az OLAF előirányzatainak 10 %-át mindaddig visszatartja, amíg az OLAF Felügyelő Bizottsága hozzá nem fér az OLAF aktáihoz, ugyanakkor a megnövekedett feladatokkal összhangban kis mértékben megerősíti az OLAF költségvetését; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tudomásul veszi, hogy 2017 elején az OLAF egy egyesült királyságbeli súlyos vámcsalási ügyben vizsgálódott, melyet az okozott, hogy a behozott árukat alulértékelték, ami közel 2 milliárd EUR összegű bevételkiesést okozott az uniós költségvetésnek a 2013 és 2016 közötti időszakban; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a csalás a mai napig sem szűnt meg, és hogy továbbra is folyamatosan veszteség éri az uniós költségvetést; felszólítja a Bizottságot, hogy a brexitről szóló tárgyalások során vegye figyelembe a brit hatóságok e tekintetben hozott bizottsági ajánlásokra való lassú reagálását; kéri, hogy azok a tagállamok, melyek kifogással éltek a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi kerettel szemben, vizsgálják felül álláspontjukat e probléma mielőbbi megoldásának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

66.

Decentralizált ügynökségek

| 67. | általánosságban támogatja a Bizottságnak az ügynökségek költségvetési igényeire vonatkozó becslését; ezért úgy véli, hogy a Tanács által javasolt bármely további csökkentés veszélyeztetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé számukra a rájuk ruházott feladatok ellátását; úgy ítéli meg, hogy az álláspontjában elfogadott új álláshelyekre szükség van az új szakpolitikai fejlemények és az új jogszabályok miatt felmerülő további feladatok teljesítése céljából; megismétli elkötelezettségét a források biztosítása és amellett, hogy ahol szükséges, ott további forrásokat bocsát rendelkezésre az ügynökségek megfelelő működésének biztosítására; |
| --- | --- |

67.

| 68. | a migráció és a biztonság tekintetében még mindig az Unió előtt álló kihívásokkal összefüggésben, és szem előtt tartva, hogy összehangolt európai válaszra van szükség, úgy határoz, hogy megerősíti az Europol, az Eurojust, a CEPOL, az EASO és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) előirányzatait; |
| --- | --- |

68.

| 69. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az Unió a növekedést és munkahelyteremtést eredményező versenyképességre összpontosítson; emlékeztet az Unió azon stratégiai prioritására, hogy teljes mértékben ki kell fejleszteni és végre kell hajtani Galileo és EGNOS elnevezésű projektjeit, melyekért részben az Európai GNSS Ügynökség (GSA) felel; emlékeztet arra, hogy a GSA finanszírozási deficittel küzd a kiberbiztonság és a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás terén, ezért úgy határoz, hogy növeli előirányzatai szintjét; |
| --- | --- |

69.

| 70. | úgy véli, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (ACER) további előirányzatokra és személyzetre van szüksége ahhoz, hogy teljesíteni tudja a villamosenergia- és földgázipari üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások végrehajtására és nyomon követésére vonatkozó, kiterjesztett megbízatását; |
| --- | --- |

70.

| 71. | emlékeztet különösen arra, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) támogatja az Uniót abban, hogy tájékozott döntéseket hozzon a környezet állapotának javításáról, a környezetvédelmi megfontolások gazdaságpolitikákba való integrálásáról, valamint a fenntarthatóság felé történő elmozdulásról, továbbá hogy az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikájával összefüggésben a Bizottság javaslatot tett az EEA új feladataira az energiaunió irányítását illetően, anélkül, hogy ennek megfelelően növelnék az ügynökség létszámtervét; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy bár az Európai Határ- és Parti Őrség költségvetési forrásai és személyzeti ellátottsága jelenleg megfelelőnek tűnik, az ügynökség operatív forrásokkal és személyzettel kapcsolatos jövőbeni igényeit szorosan nyomon kell követni; |
| --- | --- |

72.

| 73. | üdvözli, hogy a 2018-as költségvetésbe megfelelő források kerültek be az európai felügyeleti hatóságok támogatása érdekében; hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóságok alapvető szerepet játszanak az uniós jogszabályok egységes alkalmazásának erősítésében és a nemzeti hatóságok közötti jobb koordinációban, valamint a pénzügyi stabilitás, az integráltabb pénzpiacok és fogyasztóvédelem, továbbá a felügyeleti konvergencia biztosításában; hangsúlyozza, hogy költségvetéseik prudens felhasználása érdekében az európai felügyeleti hatóságoknak mindig szigorúan ragaszkodniuk kell az uniós jogalkotók által rájuk rótt feladatokhoz és megbízáshoz; |
| --- | --- |

73.

| 74. | megismétli, hogy a 2013. december 2-i intézményközi megállapodásban foglaltak szerint 2018 az ügynökségek személyzetére vonatkozó 5 %-os létszámcsökkentés és átcsoportosítás utolsó éve; megismétli, hogy ellenzi az ügynökségi forrásokkal kapcsolatos globális megközelítés 2018 utáni folytatását; megerősíti, hogy készen áll arra, hogy az ügynökségek közötti fokozottabb igazgatási együttműködés révén, vagy adott esetben összeolvadások, valamint egyes feladatköröknek a Bizottsággal vagy egy másik ügynökséggel való összevonása révén hatékonyságjavulást érjen el; e tekintetben üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az uniós ügynökségek hálózata állandó titkárságának (amelynek neve most már Közös Támogató Hivatal) létrehozása révén még inkább összehangolják az ügynökségek tevékenységeit, és támogatja egy, a létszámtervben szereplő további álláshely kiutalását az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak, melynek költségeit az uniós ügynökségek meglévő költségvetéseiből finanszíroznák közösen, és amelyet szervezetileg az említett hivatalhoz rendelnének; |
| --- | --- |

74.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 75. | a benyújtott kísérleti projektek és előkészítő intézkedések körültekintő elemzése után, amely a jelenlegi projektek sikerarányának vizsgálatán és a meglévő jogalapok által már fedezett kezdeményezések kizárásán alapult, valamint a projektek végrehajtásáról a Bizottság által készített értékelések teljes körű figyelembevételével úgy határoz, hogy megegyezésen alapuló csomagot fogad el, amely korlátozott számú kísérleti projektet és előkészítő intézkedést tartalmaz, tekintettel a rendelkezésre álló korlátozott tartalékkeretekre és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések felső határára is; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kiemeli ennélfogva a Parlament által e tekintetben tett erőfeszítéseket, és felkéri a Bizottságot, hogy a költségvetési eljárás végén tegyen tanúbizonyságot jó szándékáról az elfogadott kísérleti projektek és előkészítő intézkedések végrehajtása vonatkozásában, tekintet nélkül végrehajthatósági értékelésére, valamint az Európai Parlament és a Tanács esetleges határozataira; |
| --- | --- |

76.

Speciális eszközök

| 77. | emlékeztet a speciális eszközök hasznosságára, melyek rugalmasságot biztosítanak az aktuális többéves pénzügyi keret rendkívül szigorú felső határain felül és azokon túl, és üdvözli a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet félidős felülvizsgálata révén elért javulásokat; felszólít a Rugalmassági Eszköz, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék és a rendkívüli tartalék széles körű alkalmazására az uniós költségvetés előtt álló új kihívások és további feladatok széles körének finanszírozása érdekében; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felszólít a sürgősségisegély-tartaléknak és az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) növelésére, tekintettel a közelmúltbeli súlyos katasztrófákra, többek között a Portugáliában és Spanyolországban bekövetkezett tüzekre és rendkívüli aszályokra; |
| --- | --- |

78.

| 79. | emlékeztet továbbá az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), a sürgősségisegély-tartalék és az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) jelentőségére; támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a költségvetésben az előlegekre már elkülönített összegen felül az EUSZA éves összegének nagyobb részét az uniós költségvetésben tartalékba helyezi a gyorsabb igénybevétel biztosítása érdekében; sajnálatát fejezi ki a Tanács ez irányú csökkentése miatt, és részben visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintet, azon összeg kivételével, melyet a 4/2017. számú költségvetés-módosítás és az EUSZA Olaszország javára történő igénybevétele révén 2017-re előre ütemeztek; felszólít arra, hogy az EUSZA hatókörét bővítsék ki a terrorizmus áldozatainak és családtagjaiknak való segítségnyújtásra; |
| --- | --- |

79.

Kifizetések

| 80. | aggodalmának ad hangot az uniós költségvetés egészére, és nem csak az 1b. alfejezetre, hanem a 3. és 4. fejezetre is jellemző jelenlegi alulteljesítési tendencia miatt, ami annak ellenére jellemző, hogy újonnan megjelenő kihívásokra kell választ adni és rugalmas finanszírozási mechanizmusok kerültek kialakításra; emlékeztet, hogy az utóbbi két évben az uniós költségvetésben a kifizetések szintje jelentősen csökkent, ami a költségvetési többlet magas szintjével párosult; ennélfogva aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a költségvetési tervezet példa nélküli, 10 milliárd EUR összegű tartalékkeretet hagy a kifizetések felső határa alatt, ami olyan alacsony végrehajtási tendenciát tükröz, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén a kifizetések iránti igény éles növekedéséhez vezethet; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kitart amellett, hogy szükség van a Tanács által csökkentett minden soron a költségvetési tervezet visszaállítására, és célzottan megerősíti a kifizetési előirányzatokat, elsősorban azokon a sorokon, amelyeken módosultak a kötelezettségvállalási előirányzatok; |
| --- | --- |

81.

Egyéb szakaszok

| 82. | sajnálatának ad hangot azon ismétlődő gyakorlat miatt, hogy az uniós intézmények tekintetében a Tanács növeli az átalányalapú csökkentés mértékét; úgy ítéli meg, hogy ez különös mértékben torzítja az azon intézmények költségvetéseire gyakorolt hatást, melyekre hagyományosan pontos átalányalapú csökkentést alkalmaznak; véleménye szerint ez a megközelítés nem minősül célzott csökkentésnek, sem hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak; ennélfogva visszaállítja az átalányalapú csökkentés költségvetési tervezetben szereplő mértékét; |
| --- | --- |

82.

I. szakasz – Európai Parlament

| 83. | a fent említett, 2017. április 5-i állásfoglalásában elfogadottaknak megfelelően 1 953 483 373 EUR összegben fenntartja 2018. évi költségvetésének átfogó szintjét; költségvetési szempontból semleges technikai kiigazításokat vezet be, hogy tükröződjenek azok a friss információk, melyek az év korábbi szakaszában nem álltak rendelkezésre; |
| --- | --- |

83.

| 84. | megállapítja, hogy a 2018-as költségvetési javaslat szintje 18,88 %-os, ami alacsonyabb, mint a 2017-es érték (19,25 %), és az elmúlt tizenöt évben ez az 5. fejezethez viszonyított legalacsonyabb arány; ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Parlament azon törekvése, hogy a lehető legalacsonyabb mértékű legyen a kiadása, nem okozhatja azt, hogy csökkenjen a Parlament rendes jogalkotási munkájának végzésére vonatkozó képessége; |
| --- | --- |

84.

| 85. | megismétli a Parlament következő pénzügyi évre vonatkozó prioritásait, melyek a már meghozott biztonsági intézkedések megszilárdítása és a Parlament kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének javítása; a Parlament saját belső költségvetési eljárása átláthatóságának javítása és az, hogy a Parlament költségvetését a költségvetési hatóság egyik ágaként fellépve, a polgárokat képviselve és a többi intézmény munkáját ellenőrizve saját alapvető jogalkotási feladataira összpontosítsa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | üdvözli, hogy a Parlament Elnöksége létrehozta az általános költségtérítéssel foglalkozó munkacsoportját; emlékeztet az általános költségtérítéssel kapcsolatos fokozottabb átláthatóság iránti elvárásra és arra, hogy pontosabb szabályokat kell megállapítani az e költségtérítés keretében engedélyezett kiadások elszámoltathatóságával kapcsolatban, a Parlament számára felmerülő további költségek nélkül; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felszólítja az Elnökséget, hogy az általános költségtérítéssel kapcsolatban foganatosítsa az alábbi konkrét változtatást:






  — | az általános költségtérítést minden esetben külön bankszámlán kell kezelni; |
| --- | --- | --- |

87.

—

az általános költségtérítést minden esetben külön bankszámlán kell kezelni;

| — | a képviselőknek meg kell őrizniük az általános költségtérítéshez kapcsolódó összes számlát; |
| --- | --- |

—

a képviselőknek meg kell őrizniük az általános költségtérítéshez kapcsolódó összes számlát;

| — | az általános költségtérítés el nem költött részét a mandátum végén vissza kell adni; |
| --- | --- |

—

az általános költségtérítés el nem költött részét a mandátum végén vissza kell adni;

| 88. | az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéséről a Tanáccsal 2015. november 14-én elért megállapodásnak megfelelően főtitkársága létszámtervét 2018-ban 60 álláshellyel csökkenti (1 %-os létszámcsökkentési cél); emlékeztet, hogy a Parlament számára 2016-ban biztosított 35 álláshely a biztonság megerősítését szolgáló új tevékenységekhez kapcsolódott, és ily módon kivételt képezett a létszámcsökkentésre vonatkozó célkitűzés alól, amint azt a 3/2016. számú költségvetés-módosítás elfogadása és a 2017. évi általános költségvetés is megerősítette (10); felszólítja a Bizottságot, hogy nyomonkövetési táblázatait ennek megfelelően igazítsa ki, hogy az Európai Parlamentet és a Tanácsot pontos információkkal lássa el az eljárás valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

88.

| 89. | üdvözli a Parlament ingatlanpolitikájáról a Költségvetési Bizottság, a főtitkár és a Parlament ingatlanpolitikájáért felelős alelnökök részvételével 2017. július 11-én folytatott eszmecserét; úgy véli, hogy ennek a párbeszédnek folyamatosnak kellene lennie, különös tekintettel a Paul Henri-Spaak épület felújításáról szóló, soron következő elnökségi megbeszélésekre; |
| --- | --- |

89.

| 90. | megismétli a Parlament fent említett, 2017. április 5-i állásfoglalásában kifejtett álláspontját, miszerint tovább kell javítani az európai politikai pártokhoz és alapítványokhoz kapcsolódó ellenőrzési mechanizmusokat; e tekintetben tudomásul veszi a Bizottság javaslatát az 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosítására (11), és a kiadások elszámoltathatóságának és átláthatóságának javítására irányuló minden erőfeszítést üdvözöl; |
| --- | --- |

90.

| 91. | emlékeztet a Számvevőszék 2014. évi elemzésére, amely a Parlament több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésének költségét évi 114 millió EUR-ra becsülte; kiemeli továbbá az európai uniós intézmények székhelyeinek elhelyezéséről szóló 2013. november 20-i állásfoglalásának (12) megállapítását, miszerint a Parlament személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó munkatársai által teljesített valamennyi kiküldetés 78 %-a a Parlament több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésének közvetlen következménye. kiemeli, hogy a jelentés a több földrajzi helyszínen való elhelyezkedés környezeti hatását 11 000–19 000 tonna CO2-kibocsátásra becsüli; megismétli, hogy a nyilvánosság negatív véleménnyel van erről a több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésről, ezért kéri a közös székhelyre irányuló ütemterv kidolgozását és a megfelelő költségvetési sorok csökkentését; |
| --- | --- |

91.

IV. szakasz – Bíróság

| 92. | a Tanács által csökkentett minden olyan költségvetési tétel tekintetében visszaállítja a költségvetési tervezetet, amely létfontosságú a Bíróság működéséhez, és annak érdekében, hogy a Bíróság jobban tudja kezelni egyre növekvő fordítási szükségleteit, visszaállítja két költségvetési tétel becsült összegeit; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kétségeit fejezi ki a Tanács 2018-as költségvetési tervezetről szóló tanácsi álláspontban szereplő egyoldalú nyilatkozata kapcsán és az ahhoz csatolt, az 5 %-os létszámcsökkentésről szóló melléklettel kapcsolatban, amely szerint a Bíróságnak még mindig 19 álláshellyel kell csökkentenie létszámtervét; hangsúlyozza, hogy ez a 19 álláshely megfelel a Parlament és a Tanács által a 2015-ös és 2016-os költségvetési eljárás során a többletigények kezelésére biztosított 12, illetve 7 álláshelynek, és ezért ragaszkodik ahhoz, hogy ezt a 19 álláshelyet nem kell visszaadni, mivel a Bíróság már megfelelően teljesítette az 5 %-os létszámcsökkentési követelményt azzal, hogy a 2013 és 2017 közötti időszakban 98 álláshelyet törölt; |
| --- | --- |

93.

V. szakasz – Számvevőszék

| 94. | a Tanács által csökkentett valamennyi tétel tekintetében visszaállítja a költségvetési tervezetet, hogy a Számvevőszék végre tudja hajtani munkaprogramját és el tudja készíteni a tervezett ellenőrzési jelentéseket; |
| --- | --- |

94.

| 95. | a költségvetési rendelet felülvizsgálatáról szóló, folyamatban lévő tárgyalások eredményének megszületéséig és a felülvizsgálat 2018-as hatálybalépéséig tartalékba helyezi a „Korlátozott konzultációk, tanulmányok és felmérések” tételt; |
| --- | --- |

95.

VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 96. | a Tanács által csökkentett minden sor tekintetében visszaállítja a költségvetési tervezetet; |
| --- | --- |

96.

| 97. | a belső tanácsadó csoportok kereskedelmi megállapodások tekintetében végzett munkájával kapcsolatban a költségvetési tervezethez képest megemel két sort; |
| --- | --- |

97.

VII. szakasz – Régiók Bizottsága

| 98. | a Tanács által csökkentett minden sor tekintetében visszaállítja a költségvetési tervezetet; |
| --- | --- |

98.

| 99. | a Régiók Bizottságának saját becsléseivel összhangban a költségvetési tervezethez képest megemel több sort; |
| --- | --- |

99.

VIII. szakasz – Európai Ombudsman

| 100. | üdvözli az Ombudsman munkáját a tekintetben, hogy a megelőző évhez képest sikerült hatékonysági megtakarításokat találnia saját költségvetésében; |
| --- | --- |

100.

IX. szakasz – Európai Adatvédelmi Biztos

| 101. | megkérdőjelezi, hogy a Tanács miért csökkentené az Európai Adatvédelmi Biztos költségvetését, amikor a Parlament és a Tanács további feladatokat bízott az intézményre; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az Európai Adatvédelmi Biztos teljesíthesse kötelezettségeit és kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

101.

X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

| 102. | visszaállít a Tanács által csökkentett minden sort; |
| --- | --- |

102.

| 103. | az Európai Tanács 2015. márciusi következtetéseivel összhangban a stratégiai kommunikációs kapacitással kapcsolatos költségvetési tételt hoz létre, és ellátja az EKSZ-t a harmadik országoktól és nem állami szereplőktől érkező félretájékoztatással kapcsolatos kihívás kezeléséhez szükséges megfelelő személyzettel és eszközökkel; |
| --- | --- |

103.

| 104. | úgy határoz továbbá, hogy az Unió külső fellépéseinek következetesebbé tétele érdekében az EU különleges képviselőire vonatkozó költségvetési sort a KKBP-ről szóló fejezetből átcsoportosítja az EKSZ költségvetésébe; |
| --- | --- |

104.

| 105. | az EKSZ becslésein felül további összeget bocsát rendelkezésre az uniós küldöttségekben dolgozó gyakornokok számára az európai ombudsman nem fizetett szakmai gyakorlatokra vonatkozó vizsgálatának (13) eredményeit követően; |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | tudomásul veszi Franciaország és Luxemburg a 2018-as költségvetési tervezetről szóló, 2017. szeptember 4-én elfogadott tanácsi állásponthoz csatolt egyoldalú nyilatkozatát; emlékeztet, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság képviselői a költségvetési eljárás tekintetében pragmatikus menetrendet fogadtak el, melyben szerepelnek az egyeztetési időszak időpontjai is a 2017. március 27-i tavaszi háromoldalú költségvetési egyeztetés idejére ütemezve; emlékeztet, hogy az Általános Ügyek Tanácsa – ismerve a Parlament 2017. évi üléseinek ülésnaptárát – 2017. április 25-i ülésén jóváhagyta a pragmatikus menetrendet; megállapítja ezért, hogy a költségvetési eljárás a három intézmény által elfogadott pragmatikus menetrendnek megfelelően halad; |
| --- | --- |

106.

| 107. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást az általános költségvetés tervezetéhez fűzött módosításokkal együtt továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0085.

(6)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0114.

(7)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0302.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/63/EU irányelve (2010. szeptember 22.) a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0401 / P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  HL C 436., 2016.11.24., 2. o.

(13)  Európai ombudsman, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme ***I

Az Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0248),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0181/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. július 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. július 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0064/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 113. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2398 irányelvvel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Az EU külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0194),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0135/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. július 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. július 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0057/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 66. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2226 rendelettel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

A Schengeni határellenőrzési kódex módosítása a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében ***I

Az Európai Parlament 2017. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0196),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0134/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0134/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. július 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. július 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0059/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 66. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 25-én került elfogadásra az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2225 rendelettel.)

---

2017. október 26., csütörtök

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás keretrendszere ***I

Az Európai Parlament 2017. október 26-i jogalkotási állásfoglalása az értékpapírosítás közös szabályainak meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás európai keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0472),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0288/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016. március 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016. március 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. január 20-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. január 20-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0387/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 219., 2016.6.17., 2. o.

(2)  HL C 82., 2016.3.3., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 26-án került elfogadásra az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2402 rendelettel.)

---

| 27.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények ***I

Az Európai Parlament 2017. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 346/60)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0473),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0289/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016. március 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016. március 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. január 20-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. január 20-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0388/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 219., 2016.6.17., 2. o.

(2)  HL C 82., 2016.3.3., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. október 26-án került elfogadásra a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2401 rendelettel.)

---