# Europos Sąjungos C 356/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 356 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. spalio 4d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 356

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. spalio 4d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2017 m. lapkričio 13–16 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 147, 2018 4 26 .PRIIMTI TEKSTAI2017 m. lapkričio 29 ir 30 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 156, 2018 5 3 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2017 m. lapkričio 13–16 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 147, 2018 4 26 .PRIIMTI TEKSTAI2017 m. lapkričio 29 ir 30 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 156, 2018 5 3 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 147, 2018 4 26

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 156, 2018 5 3

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. lapkričio 14 d., antradienis |
| 2018/C 356/01 | 2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes (2017/2085(INI)) | 2 |
| 2018/C 356/02 | 2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos priemonių taikymo regionuose reaguojant į demografinius pokyčius (2016/2245(INI)) | 10 |
| 2018/C 356/03 | 2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažmeninių finansinių paslaugų veiksmų plano (2017/2066(INI)) | 20 |
| | 2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 356/04 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės Maltoje (2017/2935(RSP)) | 29 |
| 2018/C 356/05 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai, vyksiančiai 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (2017/2861(RSP)) | 34 |
| 2018/C 356/06 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2017/2819(RSP)) | 38 |
| 2018/C 356/07 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje (2017/2931(RSP)) | 44 |
| | 2017 m. lapkričio 16 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 356/08 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl saviraiškos laisvės Sudane, visų pirma Mohamedo Zine al-Abidine atvejo (2017/2961(RSP)) | 50 |
| 2018/C 356/09 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Somalyje įvykdytų teroristinių išpuolių (2017/2962(RSP)) | 53 |
| 2018/C 356/10 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Madagaskaro (2017/2963(RSP)) | 58 |
| 2018/C 356/11 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI)) | 62 |
| 2018/C 356/12 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija ES ir Afrikos strategija: paspirtis vystymuisi (2017/2083(INI)) | 66 |
| 2018/C 356/13 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą (2017/2126(INI)) | 77 |
| 2018/C 356/14 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros (2017/2705(RSP)) | 84 |
| 2018/C 356/15 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (2016/2269(INI)) | 89 |
| | 2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 356/16 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Jemene (2017/2849(RSP)) | 104 |
| 2018/C 356/17 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo (2017/2127(INI)) | 110 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 356/18 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2017/2130(INI)) | 130 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. lapkričio 14 d., antradienis

2018/C 356/01

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes (2017/2085(INI))

2

2018/C 356/02

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos priemonių taikymo regionuose reaguojant į demografinius pokyčius (2016/2245(INI))

10

2018/C 356/03

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažmeninių finansinių paslaugų veiksmų plano (2017/2066(INI))

20

2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis

2018/C 356/04

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės Maltoje (2017/2935(RSP))

29

2018/C 356/05

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai, vyksiančiai 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (2017/2861(RSP))

34

2018/C 356/06

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2017/2819(RSP))

38

2018/C 356/07

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje (2017/2931(RSP))

44

2017 m. lapkričio 16 d., ketvirtadienis

2018/C 356/08

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl saviraiškos laisvės Sudane, visų pirma Mohamedo Zine al-Abidine atvejo (2017/2961(RSP))

50

2018/C 356/09

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Somalyje įvykdytų teroristinių išpuolių (2017/2962(RSP))

53

2018/C 356/10

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Madagaskaro (2017/2963(RSP))

58

2018/C 356/11

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

62

2018/C 356/12

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija ES ir Afrikos strategija: paspirtis vystymuisi (2017/2083(INI))

66

2018/C 356/13

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą (2017/2126(INI))

77

2018/C 356/14

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros (2017/2705(RSP))

84

2018/C 356/15

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (2016/2269(INI))

89

2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

2018/C 356/16

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Jemene (2017/2849(RSP))

104

2018/C 356/17

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo (2017/2127(INI))

110

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis

2018/C 356/18

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2017/2130(INI))

130

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 356/19 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Anos Gomes (Ana Gomes) imunitetą (2017/2096(IMM)) | 137 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

2018/C 356/19

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Anos Gomes (Ana Gomes) imunitetą (2017/2096(IMM))

137

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. lapkričio 14 d., antradienis |
| 2018/C 356/20 | 2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Italijos paraiška EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD)) | 139 |
| 2018/C 356/21 | P8_TA(2017)0424Teritorijų tipologijos ***I2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 nuostatos dėl teritorijų tipologijų (TERCET) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 nuostatos dėl teritorijų tipologijų (TERCET) | 143 |
| 2018/C 356/22 | P8_TA(2017)0425Vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimas ***I2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 96/50/EB ir 91/672/EEB (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB | 144 |
| 2018/C 356/23 | P8_TA(2017)0426Nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimas ***I2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 | 145 |
| | 2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 356/24 | P8_TA(2017)0429Deleguotųjų aktų priėmimo terminas ***I2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino | 146 |
| 2018/C 356/25 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Karelą Pinxteną (Karel Pinxten) Audito Rūmų nariu (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE)) | 147 |
| 2018/C 356/26 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Pietro Russo Audito Rūmų nariu (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE)) | 148 |
| 2018/C 356/27 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Hannu Takkulą Audito Rūmų nariu (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE)) | 149 |
| 2018/C 356/28 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Baudilio Tomé Muguruzą Audito Rūmų nariu (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE)) | 150 |
| 2018/C 356/29 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Bettiną Jakobsen Audito Rūmų nare (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE)) | 151 |
| 2018/C 356/30 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti João Alexandre Tavaresą Gonçalvesą de Figueiredo Audito Rūmų nariu (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE)) | 152 |
| 2018/C 356/31 | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Ilianą Ivanovą (Iliana Ivanova) Audito Rūmų nare (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE)) | 153 |
| 2018/C 356/32 | P8_TA(2017)0437Apsauga nuo importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo iš ES narėmis nesančių valstybių ***I2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių | 154 |
| | 2017 m. lapkričio 16 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 356/33 | 2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE)) | 156 |
| | 2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 356/34 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD)) | 157 |
| 2018/C 356/35 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarybos pozicija dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas įplaukas (nuosavus išteklius ir baudas) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD)) | 160 |
| 2018/C 356/36 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2018 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD)) | 163 |
| 2018/C 356/37 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD)) | 165 |
| 2018/C 356/38 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD)) | 168 |
| 2018/C 356/39 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Suomijos paraiška EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD)) | 172 |
| 2018/C 356/40 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžeto procedūrą (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD)) | 176 |
| 2018/C 356/41 | P8_TA(2017)0460Lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimai ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimo tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 | 196 |
| 2018/C 356/42 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Egipto Arabų Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Egipto Arabų Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE)) | 197 |
| 2018/C 356/43 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE)) | 198 |
| 2018/C 356/44 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE)) | 199 |
| 2018/C 356/45 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Rumunija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Čilės, Islandijos ir Bahamų prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE)) | 200 |
| 2018/C 356/46 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Panamos, Urugvajaus, Kolumbijos ir Salvadoro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE)) | 201 |
| 2018/C 356/47 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Kroatija, Nyderlandai, Portugalija ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti San Marino prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE)) | 202 |
| 2018/C 356/48 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Gruzijos ir Pietų Afrikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE)) | 203 |
| 2018/C 356/49 | P8_TA(2017)0468Pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos 9-ojo TFAS įdiegimo poveikiui mažinti ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl sverto koeficiento, grynojo pastovaus finansavimo rodiklio, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų, sandorio šalies kredito rizikos, rinkos rizikos, pagrindinių sandorio šalių pozicijų, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijų, didelių pozicijų, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimų ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti | 204 |
| 2018/C 356/50 | P8_TA(2017)0469Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos | 206 |
| 2018/C 356/51 | P8_TA(2017)0470Neužtikrintų skolos priemonių eiliškumas nemokumo atveju ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES nuostatos dėl neužtikrintų skolos priemonių eiliškumo nemokumo atveju (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju | 208 |
| 2018/C 356/52 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl tam tikrų pridėtinės vertės mokesčio prievolių, taikomų paslaugų teikimui ir nuotolinei prekybai prekėmis, iš dalies keičiamos Direktyva 2006/112/EB ir Direktyva 2009/132/EB (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS)) | 209 |
| 2018/C 356/53 | 2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS)) | 217 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. lapkričio 14 d., antradienis

2018/C 356/20

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Italijos paraiška EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

139

2018/C 356/21

P8_TA(2017)0424Teritorijų tipologijos ***I2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 nuostatos dėl teritorijų tipologijų (TERCET) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 nuostatos dėl teritorijų tipologijų (TERCET)

143

2018/C 356/22

P8_TA(2017)0425Vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimas ***I2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 96/50/EB ir 91/672/EEB (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB

144

2018/C 356/23

P8_TA(2017)0426Nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimas ***I2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004

145

2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis

2018/C 356/24

P8_TA(2017)0429Deleguotųjų aktų priėmimo terminas ***I2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino

146

2018/C 356/25

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Karelą Pinxteną (Karel Pinxten) Audito Rūmų nariu (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

147

2018/C 356/26

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Pietro Russo Audito Rūmų nariu (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

148

2018/C 356/27

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Hannu Takkulą Audito Rūmų nariu (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

149

2018/C 356/28

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Baudilio Tomé Muguruzą Audito Rūmų nariu (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

150

2018/C 356/29

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Bettiną Jakobsen Audito Rūmų nare (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

151

2018/C 356/30

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti João Alexandre Tavaresą Gonçalvesą de Figueiredo Audito Rūmų nariu (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

152

2018/C 356/31

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Ilianą Ivanovą (Iliana Ivanova) Audito Rūmų nare (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

153

2018/C 356/32

P8_TA(2017)0437Apsauga nuo importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo iš ES narėmis nesančių valstybių ***I2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių

154

2017 m. lapkričio 16 d., ketvirtadienis

2018/C 356/33

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

156

2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

2018/C 356/34

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

157

2018/C 356/35

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarybos pozicija dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas įplaukas (nuosavus išteklius ir baudas) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

160

2018/C 356/36

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2018 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

163

2018/C 356/37

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

165

2018/C 356/38

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

168

2018/C 356/39

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Suomijos paraiška EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

172

2018/C 356/40

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžeto procedūrą (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

176

2018/C 356/41

P8_TA(2017)0460Lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimai ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimo tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

196

2018/C 356/42

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Egipto Arabų Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Egipto Arabų Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

197

2018/C 356/43

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

198

2018/C 356/44

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

199

2018/C 356/45

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Rumunija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Čilės, Islandijos ir Bahamų prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

200

2018/C 356/46

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Panamos, Urugvajaus, Kolumbijos ir Salvadoro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

201

2018/C 356/47

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Kroatija, Nyderlandai, Portugalija ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti San Marino prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

202

2018/C 356/48

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Gruzijos ir Pietų Afrikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

203

2018/C 356/49

P8_TA(2017)0468Pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos 9-ojo TFAS įdiegimo poveikiui mažinti ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl sverto koeficiento, grynojo pastovaus finansavimo rodiklio, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų, sandorio šalies kredito rizikos, rinkos rizikos, pagrindinių sandorio šalių pozicijų, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijų, didelių pozicijų, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimų ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti

204

2018/C 356/50

P8_TA(2017)0469Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos

206

2018/C 356/51

P8_TA(2017)0470Neužtikrintų skolos priemonių eiliškumas nemokumo atveju ***I2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES nuostatos dėl neužtikrintų skolos priemonių eiliškumo nemokumo atveju (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju

208

2018/C 356/52

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl tam tikrų pridėtinės vertės mokesčio prievolių, taikomų paslaugų teikimui ir nuotolinei prekybai prekėmis, iš dalies keičiamos Direktyva 2006/112/EB ir Direktyva 2009/132/EB (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

209

2018/C 356/53

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

217

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

4.10.2018

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017–2018 M. SESIJA

2017 m. lapkričio 13–16 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 147, 2018 4 26
  .

PRIIMTI TEKSTAI

2017 m. lapkričio 29 ir 30 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 156, 2018 5 3
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. lapkričio 14 d., antradienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/2

---

P8_TA(2017)0423

Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti gyvybes

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes“ (2017/2085(INI))

(2018/C 356/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes. Ataskaita apie pažangių transporto priemonių saugos elementų, jų ekonominio veiksmingumo ir taikymo galimybių stebėjimo ir vertinimo rezultatus, kurie svarbūs persvarstant bendrosios transporto priemonių saugos bei pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsaugos reglamentus“ (COM(2016)0787) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0431), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes. Ataskaita apie pažangių transporto priemonių saugos elementų, jų ekonominio veiksmingumo ir taikymo galimybių stebėjimo ir vertinimo rezultatus, kurie svarbūs persvarstant bendrosios transporto priemonių saugos bei pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsaugos reglamentus“ (COM(2016)0787) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0431),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2009 dėl motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, susijusio su pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga, iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB ir panaikinantis direktyvas 2003/102/EB bei 2005/66/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2009 dėl motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, susijusio su pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga, iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB ir panaikinantis direktyvas 2003/102/EB bei 2005/66/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuria panaikinama Direktyva 2000/30/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuria panaikinama Direktyva 2000/30/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/719, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/719, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/758 dėl tipo patvirtinimo reikalavimų transporto priemonėse montuojamos numeriu 112 grindžiamos „eCall“ iškvietos sistemos įdiegimo atžvilgiu, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/758 dėl tipo patvirtinimo reikalavimų transporto priemonėse montuojamos numeriu 112 grindžiamos „eCall“ iškvietos sistemos įdiegimo atžvilgiu, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl 2011 m. Baltosios knygos dėl transporto politikos įgyvendinimo. Rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai tvaraus judumo link (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl 2011 m. Baltosios knygos dėl transporto politikos įgyvendinimo. Rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai tvaraus judumo link (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos kelių transporto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos kelių transporto (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją „Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją „Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“ (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“ (COM(2016)0766),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“ (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“ (COM(2012)0636),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Įvairių naujų technologijų ir nereguliuojamų priemonių, taikomų transporto priemonėje esančių žmonių saugos ir pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos srityse, nauda ir taikymo galimybės“, kurią parengė Transporto mokslinių tyrimų laboratorija ir kuri buvo paskelbta 2015 m. kovo 26 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Įvairių naujų technologijų ir nereguliuojamų priemonių, taikomų transporto priemonėje esančių žmonių saugos ir pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos srityse, nauda ir taikymo galimybės“, kurią parengė Transporto mokslinių tyrimų laboratorija ir kuri buvo paskelbta 2015 m. kovo 26 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos Komisijos 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių šeštojo tikslo įgyvendinimo ir pirmojo etapo rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos Komisijos 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių šeštojo tikslo įgyvendinimo ir pirmojo etapo rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (SWD(2013)0094),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl kelių eismo saugumo siekiant pritarti 2017 m. kovo mėn. Valetos deklaracijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl kelių eismo saugumo siekiant pritarti 2017 m. kovo mėn. Valetos deklaracijai,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Komisijos paskelbtą dokumentų paketą „Europa kelyje“, kuriame yra aštuonių teisėkūros iniciatyvų, sutelktų į kelių transportą, rinkinys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Komisijos paskelbtą dokumentų paketą „Europa kelyje“, kuriame yra aštuonių teisėkūros iniciatyvų, sutelktų į kelių transportą, rinkinys,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 15 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/260 dėl eismo saugos gerinimo pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 15 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/260 dėl eismo saugos gerinimo pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0330/2017),

| A. | kadangi kiekvienais metais Europos keliuose žūsta apie 25 500 žmonių ir apie 135 000 sunkiai sužeidžiama, todėl reikia daugiau ir veiksmingesnių priemonių, suderintų su valstybėmis narėmis, kad būtų priartėta prie visiškai saugaus eismo vizijos tikslo, kad keliuose niekas nežūtų; |
| --- | --- |

A.

kadangi kiekvienais metais Europos keliuose žūsta apie 25 500 žmonių ir apie 135 000 sunkiai sužeidžiama, todėl reikia daugiau ir veiksmingesnių priemonių, suderintų su valstybėmis narėmis, kad būtų priartėta prie visiškai saugaus eismo vizijos tikslo, kad keliuose niekas nežūtų;

| B. | kadangi kelių eismo saugumas priklauso nuo tokių trijų veiksnių kaip transporto priemonė, infrastruktūra ir vairuotojo elgesys, būtina imtis kelių eismo saugumo didinimo priemonių visose trijose srityse ir reikėtų imtis veiksmingų priemonių aktyvaus ir pasyvaus saugumo srityse; |
| --- | --- |

B.

kadangi kelių eismo saugumas priklauso nuo tokių trijų veiksnių kaip transporto priemonė, infrastruktūra ir vairuotojo elgesys, būtina imtis kelių eismo saugumo didinimo priemonių visose trijose srityse ir reikėtų imtis veiksmingų priemonių aktyvaus ir pasyvaus saugumo srityse;

| C. | kadangi vidutinis lengvųjų automobilių, lengvųjų komercinių transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių amžius Europos Sąjungoje nuolat didėja ir dabar viršija 10 metų, ir kadangi transporto priemonės amžius turi tiesioginės įtakos eismo įvykio sukeltiems padariniams ir sužalojimams; |
| --- | --- |

C.

kadangi vidutinis lengvųjų automobilių, lengvųjų komercinių transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių amžius Europos Sąjungoje nuolat didėja ir dabar viršija 10 metų, ir kadangi transporto priemonės amžius turi tiesioginės įtakos eismo įvykio sukeltiems padariniams ir sužalojimams;

| D. | kadangi dėl pagalbinių vairavimo sistemų transporto priemonės yra saugesnės, be to, jomis riboto judumo ir vyresnio amžiaus asmenims suteikiama galimybių aktyviai ir saugiai dalyvauti kelių eismo sistemoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl pagalbinių vairavimo sistemų transporto priemonės yra saugesnės, be to, jomis riboto judumo ir vyresnio amžiaus asmenims suteikiama galimybių aktyviai ir saugiai dalyvauti kelių eismo sistemoje;

| E. | kadangi naudojantis pažangiomis valdymo sistemomis sumažinamos spūstys, vairuotojams pranešama apie galimą pavojų kelyje ir taip prisidedama prie avarijų tikimybės mažinimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi naudojantis pažangiomis valdymo sistemomis sumažinamos spūstys, vairuotojams pranešama apie galimą pavojų kelyje ir taip prisidedama prie avarijų tikimybės mažinimo;

| F. | kadangi daroma sparti pažanga pereinant prie autonomiškai važiuojančių transporto priemonių ir kadangi kelių eismo saugumas yra skubiai spręstinas klausimas, todėl Komisija vėliausiai iki 2018 m. pirmo ketvirčio turi pateikti peržiūrėtą Bendrosios saugos reglamentą, nes bet koks tolesnis atidėliojimas būtų nepriimtinas; |
| --- | --- |

F.

kadangi daroma sparti pažanga pereinant prie autonomiškai važiuojančių transporto priemonių ir kadangi kelių eismo saugumas yra skubiai spręstinas klausimas, todėl Komisija vėliausiai iki 2018 m. pirmo ketvirčio turi pateikti peržiūrėtą Bendrosios saugos reglamentą, nes bet koks tolesnis atidėliojimas būtų nepriimtinas;

| G. | kadangi 38 % visų žūčių įvyksta miestų teritorijose ir dažnai žūsta pažeidžiami eismo dalyviai, valstybės narės, planuodamos miesto eismą, turėtų atsižvelgti ir į pažeidžiamus eismo dalyvius ir gerinti jiems sudaromas sąlygas, susijusias su transporto priemonėmis, pvz., automobiliais ir autobusais; kadangi Komisija turėtų pateikti peržiūrėtą Pėsčiųjų saugos reglamentą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 38 % visų žūčių įvyksta miestų teritorijose ir dažnai žūsta pažeidžiami eismo dalyviai, valstybės narės, planuodamos miesto eismą, turėtų atsižvelgti ir į pažeidžiamus eismo dalyvius ir gerinti jiems sudaromas sąlygas, susijusias su transporto priemonėmis, pvz., automobiliais ir autobusais; kadangi Komisija turėtų pateikti peržiūrėtą Pėsčiųjų saugos reglamentą;

| H. | kadangi yra aiški sąsaja tarp kelių eismo saugumo ir profesionalių eismo dalyvių darbo sąlygų; |
| --- | --- |

H.

kadangi yra aiški sąsaja tarp kelių eismo saugumo ir profesionalių eismo dalyvių darbo sąlygų;

Bendrieji reikalavimai

| 1. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų atlikti veiksmingus ir reguliarius vairuotojų patikrinimus, nes pagrindinės eismo įvykių priežastys ir toliau yra atitinkamoms važiavimo sąlygoms netinkamas, viršytas greitis, dėmesio nukreipimas ir vairavimas apsvaigus nuo alkoholio arba narkotikų, didelis nuovargis, todėl:






  a) | ragina Komisiją nustatyti procentinę transporto priemonių kategorijoms M1 ir N1 priklausančių tikrintinų transporto priemonių dalį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ragina Komisiją nustatyti procentinę transporto priemonių kategorijoms M1 ir N1 priklausančių tikrintinų transporto priemonių dalį;

| b) | ragina Komisiją numatyti griežtesnę kontrolę, kad būtų tinkamai užtikrinamas vairuotojų, kurie yra profesionalūs eismo dalyviai, privalomo darbo laiko ribojimo ir poilsio trukmės reikalavimo vykdymas; |
| --- | --- |

b)

ragina Komisiją numatyti griežtesnę kontrolę, kad būtų tinkamai užtikrinamas vairuotojų, kurie yra profesionalūs eismo dalyviai, privalomo darbo laiko ribojimo ir poilsio trukmės reikalavimo vykdymas;

| c) | ragina valstybes nares aktyviau keistis geriausia praktika, visų pirma pažangių vykdymo užtikrinimo strategijų srityje, ir numatytų atgrasomas baudas pažeidėjams; |
| --- | --- |

c)

ragina valstybes nares aktyviau keistis geriausia praktika, visų pirma pažangių vykdymo užtikrinimo strategijų srityje, ir numatytų atgrasomas baudas pažeidėjams;

| 2. | pažymi, kad maždaug 25 % metinio žuvusiųjų eismo įvykiuose skaičiaus sudaro žuvusieji dėl alkoholio vartojimo; todėl ragina Komisiją įvertinti kokią pridėtinę vertę galėtų turėti ES mastu suderinta alkoholio kiekio kraujyje riba, kuri pradedantiesiems vairuotojams pirmuosius dvejus metus, o profesionaliems vairuotojams visada būtų 0,0 %, ir palankiai vertina kai kuriose valstybėse narėse vykdomą vairavimo išgėrus netoleravimo politiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją, atsižvelgdamas į tai, kad Valetos 2017 m. kovo 29 d. pirmininkaujanti Malta paskelbė deklaraciją dėl kelių eismo saugos didinimo, į savo naują 2020–2030 m. kelių eismo saugos strategiją įtraukti tikslą per pusę sumažinti ES keliuose sunkiai sužeidžiamų žmonių skaičių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares iš esmės pagerinti savo kelių infrastruktūrą reguliariai ir veiksmingai vykdant jos ir eismo ženklų bei eismo signalizavimo sistemų priežiūros darbus, tinkamai ją atnaujinant, kad tiktų eismo srautams, ir taikant naujoviškas priemones, kuria suteikiamos visos pagalbinių vairavimo sistemų funkcijos ir sustiprinama sąveiką ir taip sukuriama vadinamoji pažangioji infrastruktūra; ragina Komisiją nustatyti mechanizmą, kuriuo būtų užtikrinama, kad Europos kelių infrastruktūra būtų tinkamos būklės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad įrengus infrastruktūras (pavyzdžiui, tam tikrų rūšių apsauginių užtvarų ar konstrukcijų, raginančių mažinti greitį) gali kilti daugiau arba sunkesnių kelių eismo įvykių, būtent kalbant apie dvirates transporto priemones; todėl ragina Komisiją siūlyti įvairias standartizavimo priemones, kuriomis būtų galima mažinti pavojų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuoja, kad daugelis vairuotojų nežino, kad reikia formuoti skubios pagalbos transporto priemonių pravažiavimo koridorius greitkeliuose ir kaip tai daryti, todėl ragina Komisiją nustatyti bendrus tokių koridorių formavimo standartus ir pradėti Europos informavimo kampaniją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatuoja, kad beveik pusė keliuose žuvusių pėsčiųjų ir dviratininkų yra vyresni kaip 65 metų ir kad eismo įvykiai yra pagrindinė jaunų žmonių mirties priežastis; ragina valstybes nares sudaryti vyresniems žmonėms ir jauniems vairuotojams sąlygas saugiai dalyvauti eismo sistemoje parengiant tinkamai skelbiamas programas, kuriomis būtų vykdoma su amžiumi susijusių eismo įvykių rizikos prevencija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad pėsčiųjų ir dviratininkų dalis sudaro 51 % eismo įvykiuose miesto zonoje žuvusiųjų skaičiaus, todėl ragina miestus į savo judumo planus įtraukti kelių ir eismo įvykių skaičiaus mažinimo tikslus; taip pat ragina valstybes nares labiau atsižvelgti į pažeidžiamus eismo dalyvius – spręsti avaringiausių vietų problemą ir statyti bei prižiūrėti daugiau saugesnės pėstiesiems ir dviratininkams skirtos infrastruktūros arba plėsti ir modernizuoti esamą infrastruktūrą ir kartu užtikrinti, kad ji būtų geriau pažymėta; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų ES lygmeniu, neapsiribojančių vien esamomis finansavimo schemomis, siekiant padėti įgyvendinti plačiai vykdomus dviračių infrastruktūros patobulinimus, ir įgalioti taikyti naujas aktyviosios ir pasyviosios transporto priemonių saugos technologijas, kuriomis visų pirma būtų apsaugoti pažeidžiami kelių eismo dalyviai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad kai kurie dviratininkai nežino ir (arba) nesilaiko kelių eismo taisyklių, todėl kartais patenka į situacijas, pavojingas dviratininkų ir kitų eismo dalyvių saugumui. Ragina Komisiją teikti siūlymus, pagal kuriuos būtų galima aktyviau naudotis dviračiais, kuriais galima darniai pasiekti kitas miesto transporto priemones; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina intelektinių transporto sistemų ir viešojo transporto įmones toliau kurti transporto priemonių technologijas, skatinančias vairuotojus įvažiavus į miestų vietoves įsijungti saugesnį vairavimo režimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad naujosios transporto priemonės, pavyzdžiui, elektriniai dviračiai ir kiti elektriniai judumo įtaisai tampa vis populiaresni, todėl ragina Komisiją nedelsiant išnagrinėti su tokiomis transporto priemonėmis susijusius specifinius saugos reikalavimus ir pateikti pasiūlymų, kaip juos saugiai integruoti į kelių eismą, kartu atsižvelgiant į subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad vystant ir tobulinant apsaugos sistemas užtikrinamas saugumas kelyje, tačiau tam reikia tam tikro adaptacijos laikotarpio; todėl ragina Komisiją skirti pakankamai laiko jas vystyti, prieš įgyvendinant specialius techninius teisės aktus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad su odometrais susijęs sukčiavimas lieka neišspręsta problema, ypač naudotų automobilių rinkoje, kaip pažymėjo Komisija atlikdama savo tyrimą dėl naudotų automobilių rinkos veikimo vertinant vartotojo požiūriu; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti šią manipuliavimo odometrais ir jų gadinimo problemą taikant veiksmingas priemones ir teisės aktus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad kuo keliuose yra daugiau transporto priemonių, tuo daugiau gali įvykti eismo įvykių, todėl ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti naudoti kolektyvines ir pasidalijamas judumo priemones, ypač miestų teritorijose, siekiant sumažinti maršrutinių transporto priemonių parką ir padidinti dviračių ir profesionalių vairuotojų vairuojamų transporto priemonių skaičių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad įranga, kurią privaloma vežiotis transporto priemonėje, valstybėse narėse skiriasi, todėl ragina Komisiją sudaryti privalomą objektų, kuriems turėtų būti taikomas įrangos vežiojimo reikalavimas, sąrašą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad ES ir jos tyrimų centrai turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį kuriant autonomines transporto priemones, nes jos iš pagrindų pakeis automobilių sektorių, ypač kelių eismo saugumo požiūriu, nes skaičiuojama, kad per metus bus išgelbstima tūkstančiai gyvybių ir bus prisidėta prie vidaus rinkos skaitmeninimo; |
| --- | --- |

16.

Pagalbinės vairavimo sistemos siekiant padidinti kelių eismo saugumą

| 17. | pabrėžia, kad maždaug 92 % visų eismo įvykių priežastis yra žmogaus klaidų ir transporto priemonės ir (arba) infrastruktūros tarpusavio sąveika, ir todėl turėtų būti privaloma įmontuoti tik tas pagalbines vairavimo sistemas, kurios, kaip įrodyta moksliškai, iš esmės prisideda prie kelių eismo saugumo didinimo, yra efektyvios išlaidų požiūriu ir parengtos parduoti rinkoje; be to, mano, kad dėl jų neturėtų neproporcingai didėti automobilio kaina, nes tuomet ši priemonė būtų neįperkama tiems, kam ji yra skirta, ir kad pagalbines vairavimo sistemos, kurios yra svarbios kelių eismo saugumui, turėtų būti nuolat tikrinamos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją vykdant transporto priemonių rinkos priežiūrą išbandyti minėtuosius saugos įtaisus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad geresni saugos standartai ir įranga bus naudingi tik tuomet, jeigu esamos ir būsimos nuostatos bus veiksmingai įgyvendinamos ir taikomos; šiuo atžvilgiu ragina stiprinti tipo patvirtinimo institucijų ir techninių tarnybų Europos lygmens priežiūrą Sąjungoje; be to, ragina stiprinti kelių transporto priemonių priežiūrą po pateikimo rinkai visoje Sąjungoje ir padaryti ją labiau nepriklausomą, siekiant užtikrinti, kad transporto priemonės ir toliau atitiktų saugos kriterijus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad tais atvejais, kai nustatoma neatitikimų, Europos vartotojai turėtų turėti galimybę pasikliauti greitomis, tinkamomis ir suderintomis taisomosiomis priemonėmis, įskaitant, jei reikia, transporto priemonių atšaukimą Sąjungos mastu; mano, kad ekonominės veiklos vykdytojai turėtų atsakyti už bet kokią žalą, padarytą neatitikties ar atšaukimo paveiktų transporto priemonių savininkams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti esamų eksploatuojamų transporto saugos lygį ir remti plėtrą ir inovacijas, leisiančius padidinti jau eksploatuojamų automobilių saugumą, skatinant ir remiant transporto priemonių modifikavimą jose įrengiant ekonomiškai efektyvias kelių eismo saugos sistemas, suteikiančius vairuotojui galimybę geriau reaguoti į pavojingą situaciją; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina gamintojus ir veiklos vykdytojus:






  a) | sudaryti sąlygas vairuotojams atpažinti, kokia yra kiekvienos pagalbinės vairavimo sistemos veikimo būsena; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

sudaryti sąlygas vairuotojams atpažinti, kokia yra kiekvienos pagalbinės vairavimo sistemos veikimo būsena;

| b) | išjungiamų sistemų atveju numatyti dviejų pakopų išjungimo mechanizmą, kad vairuotojas iš pradžių galėtų išjungti tik įspėjamąjį signalą ir tik antru etapu išjungti pačią sistemą; |
| --- | --- |

b)

išjungiamų sistemų atveju numatyti dviejų pakopų išjungimo mechanizmą, kad vairuotojas iš pradžių galėtų išjungti tik įspėjamąjį signalą ir tik antru etapu išjungti pačią sistemą;

| c) | pasirūpinti, kad kiekvieną kartą užvedus transporto priemonę būtų atkuriama pagalbinės vairavimo sistemos veikimo būsena, ir |
| --- | --- |

c)

pasirūpinti, kad kiekvieną kartą užvedus transporto priemonę būtų atkuriama pagalbinės vairavimo sistemos veikimo būsena, ir

| d) | vykdyti kainų politiką, kuria vartotojai būtų skatinami pasirinkti transporto priemones, kuriose įdiegtos saugumo ir pagalbinio vairavimo sistemos; |
| --- | --- |

d)

vykdyti kainų politiką, kuria vartotojai būtų skatinami pasirinkti transporto priemones, kuriose įdiegtos saugumo ir pagalbinio vairavimo sistemos;

| 23. | pabrėžia, kad aiškūs įspėjamieji signalai turėtų pakankamai skirtingi, jog būtų intuityviai aišku, su kokia sistema yra susijusi pagalba, ir kad įspėjamuosius signalus taip pat be jokių sunkumą turėtų galėti pastebėti vyresnio amžiaus, negalią, pavyzdžiui, klausos ir regos negalią, turintys asmenys ir riboto judumo asmenys; todėl ragina susijusius subjektus nustatyti tinkamus bendrus standartus su galimybe veiklos vykdytojams priimti specifinius sprendimus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad beveik visiems pagal Europos naujų automobilių vertinimo programą (Euro NCAP) išbandytiems automobiliams skiriamos penkios žvaigždutės ir kad dauguma automobilių gamintojų sėkmingai reagavo į iššūkį įvykdyti naujus Euro NCAP reikalavimus; vis dėlto pažymi, kad Euro NCAP bando ne visus Europoje parduodamus automobilių modelius ir ne visi to paties tipo automobiliai parduodami su ta pačia specifikacija, o vairuotojams ne viskas gali būti aišku, taigi sukuriamas klaidingas pasitikėjimas transporto priemone palyginti su faktiniu įsigyto modelio veikimu; todėl primena, kaip svarbu turėti tvirtą bazinį standartą privalomiems saugos reikalavimams, kuriais užtikrinama, kad visi automobiliai, naudojami ir parduodami ES, būtų aprūpinti visa būtina saugos įranga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad Euro NCAP turėtų visuomet atspindėti faktinį specifinio modelio automobilio saugumą, ir ragina ją vertinant naujų transporto priemonių saugą išsikelti aukštesnius tikslus nei teisės aktais nustatyti būtinieji reikalavimai bei atsižvelgti į naujausius teisės aktais nustatytus būtinuosius reikalavimus, kad būtų galima daryti dar didesnę pažangą kuriant aukštus kelių eismo saugumo standartus užtikrinančias transporto priemones ir kad taip Europa išsaugotų savo plačius užmojus ir veiktų kaip pasaulio lyderė automobilių saugos srityje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją standartų nustatymą derinti su Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija (JT EEK), kad būtų užtikrintas nuoseklumas tarptautiniu mastu ir drauge kuo labiau sumažinta prievolės įmontuoti pagalbines vairavimo sistemas išimčių, kad tokiu būdu būtų padidintas visuotinis kelių eismo saugumas; pažymi, kad gamintojai turėtų parengti medžiagą, kurioje pateikiama aiški informacija, padėsianti vairuotojams lengviau perprasti įvairias pagalbos vairuotojui sistemas ir jų funkcijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina laikytis suderinto Europos požiūrio, pagal kurį atsižvelgiama į visus galiojančius tarptautinės ir nacionalinės teisės aktus ir užtikrinamas jų papildomumas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ištirti specialiosios paskirties transporto priemonių dalį eismo įvykiuose mieste ir prireikus panaikinti esamas prievolės įmontuoti pagalbines vairavimo sistemas išimtis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad į vairuotojų mokymą turėtų būti įtraukti periodiniai ir papildomi mokymai, kaip naudotis privalomu pagalbiniu vairavimo mechanizmu, ypatingą dėmesį skiriant pagyvenusiems ir riboto judumo asmenims; primygtinai ragina vairavimo mokyklas į mokymo programą įtraukti su šių sistemų naudojimu susijusius klausimus, taip pat vairuotojo pažymėjimo gavimą susieti su profesionaliu ir praktiniu vairavimo mokymu kelyje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad finansinės paskatos, pvz., draudimo arba mokestinės, tokioms priemonėms kaip papildomų saugai svarbių pagalbinių vairavimo sistemų įmontavimas naujuose ir naudotuose automobiliuose arba jų įtraukimas į vairuotojų mokymą, gali padėti transporto priemonėms, kurios yra pažangių saugos elementų, patekti į rinką; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę numatyti tokius mechanizmus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir reikalauja rinkos dalyvius pasirūpinti atvirų standartų ir sąsajų, kuriais bus toliau gerinamas sąveikumas, naudojimu, kad būtų galima atlikti nepriklausomus patikrinimus naudojantis atitinkamais transporto priemonių ir sistemų duomenimis, įskaitant naujausią su jais susijusią informaciją, ir kad juos galėtų atlikti visi kvalifikuoti specialistai, kartu atsižvelgiant į atitinkamus duomenis ir intelektinę nuosavybę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad turėtų būti užtikrinta aukšto lygio duomenų apsauga pagal Reglamentą (ES) 2016/679 (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą) ir paisoma teisės į privatumo ir asmens duomenų apsaugą, taip pat užtikrintas aukšto lygio IT saugumas, kad būtų užkirstas kelias naujiems eismo įvykių pavojams dėl valdymo sistemų nuotolinės manipuliacijos arba suderinamumo konfliktų ir rekomenduoja išnagrinėti duomenų nuosavybės principą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad svarbu naudoti iš palydovinių padėties nustatymo sistemų gaunamą patikimą informaciją apie buvimo vietą ir laiką, ir taikyti EGNOS / GNSS sistemą aktyviai kelių eismo saugai; ragina dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiektas mažiau kaip vieno metro EGNOS / GNSS aktyvios kelių saugos sistemų tikslumas, siekiant pereiti nuo sistemos gebėjimo sumažinti transporto priemonės greitį prie jos gebėjimo automatiškai įsikišti ir keisti transporto priemonės judėjimo trajektoriją; ragina propaguoti didesnį kelių eismo saugumą integruojant sistemų EGNOS ir GALILEO duomenis į transporto priemonėje įmontuotą valdymo sistemą; |
| --- | --- |

33.

Saugos priemonės siekiant išvengti eismo įvykių

| 34. | palankiai vertina tai, kad nuo 2015 m. lapkričio mėn. avarinis stabdymas jau yra privalomas ES visuose naujuose sunkvežimiuose ir autobusuose, tačiau ragina Komisiją nustatyti, kad į lengvuosius automobilius, lengvuosius krovininius automobilius, autobusus, tolimojo susisiekimo autobusus ir ypač sunkiąsias transporto priemones būtų privaloma įmontuoti automatinio avarinio stabdymo sistemas su pėsčiųjų, dviratininkų, lengvųjų variklinių dviračių transporto priemonių ir motociklų nustatymo funkcija, nes dėl autonominio stipraus stabdymo ir dėl to sutrumpėjusio stabdymo kelio jos pasižymi dideliu eismo įvykių prevencijos potencialu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina naudoti saugesnį sunkiasvorių krovininių transporto priemonių priekinės dalies dizainą, kad juos geriau matytų pėstieji ir dviratininkai, taip pat užtvarus, kad būtų galima išvengti susidūrimų ir sumažinti susidūrimų pasekmes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina nustatyti, kad privaloma įmontuoti išjungiamą pažangią pagalbinę greičio ribos, ženklų „Stop“ ir šviesoforų rodymo sistemą, kuri įsikiša ir padeda vairuotojui neviršyti greičio ribos, ir ragina valstybes nares užtikrinti nepriekaištingą kelių eismo ženklų būklę pasirūpinant, kad kelio ženklai būtų gerai įskaitomi; pabrėžia, jog norint, kad ši pažangi pagalbinė sistema tinkamai veiktų, būtina turėti internetu atnaujinamus kelių žemėlapius su dabartinių greičio ribų nuorodomis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad siekiant pagerinti kelių eismo saugumą transporto priemonių sulėtėjimas turi būti geriau parodomas kitiems eismo dalyviams aiškiais transporto priemonėse įmontuotais šviesos signalais, ir tikisi, kad bus privaloma naudoti avarinio stabdymo rodytuvą mirksinčio stabdžių žibinto arba avarinio signalo žibintų pavidalu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į pagalbinės eismo juostos laikymosi sistemos, kuri ne tik įspėja, bet ir tinkamai įsikiša, tačiau netrukdo vairuotojui tiesiogiai imtis veiksmų, svarbą kelių eismo saugumui ši sistema turėtų būti privaloma; pažymi, jog norint naudoti šią įspėjamąją sistemą, būtina, kad horizontalieji ir vertikalieji kelio ženklai būtų tokios būsenos, kurioje galėtų būti aiškiai atpažįstami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad sunkvežimių ir autobusų vairuotojų tiesioginio matymo lauko išplėtimas ir aklųjų zonų sumažinimas arba panaikinimas yra nepaprastai svarbūs didinant šių transporto priemonių saugą keliuose; todėl ragina Komisiją įpareigoti taikyti plataus užmojo diferencijuotus tiesioginio matymo standartus ir nustatyti privalomą priekinių, šoninių ir galinių kamerų, jutiklių ir posūkių pagalbinių sistemų naudojimą, tačiau šios priemonės turėtų atitikti Direktyvą (ES) 2015/719 ir dėl jų neturėtų būti nukelti joje nustatyti įgyvendinimo terminai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad būtina numatyti antialkoholinio variklio užrakto ir vairuotojo išsiblaškymo ir mieguistumo aptikimo sistemų įrengimo išankstines sąlygas, ir ragina kaip vairuotojų, kurie vairavo neblaivūs arba būdami neblaivūs sukėlė eismo avariją ir buvo už tai nubausti, reintegracijos priemonę naudoti antialkoholinį variklio užraktą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konstatuoja, kad sunkiosios transporto priemonės yra susijusios su 15 % žuvusiųjų eismo įvykiuose skaičiaus ir kad kasmet maždaug 1 000 žuvusiųjų dėl sunkiųjų transporto priemonių yra pažeidžiami eismo dalyviai; todėl ragina Komisiją paspartinti privalomą sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms skirtų plataus užmojo diferencijuotų tiesioginio matymo standartų, pažangiųjų greičio reguliavimo sistemų ir pažangiųjų avarinio stabdymo sistemų (AEBS) su dviratininkų ir pėsčiųjų aptikimo funkcija įdiegimą; |
| --- | --- |

41.

Saugos priemonės siekiant švelninti eismo įvykių padarinius

| 42. | nurodo, kad padangų oro slėgis yra svarbus kelių eismo saugumui, degalų suvartojimui ir išmetamų teršalų kiekiui, todėl ragina Komisiją numatyti privalomas padangų oro slėgio stebėjimo sistemas; taip pat ragina Komisiją į ES teisę perkelti su padangų oro slėgio stebėjimo sistemomis susijusius JT EEK sutartus pakeitimus, kuriais siekiama, kad šios sistemos tinkamai veiktų realiomis važiavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad būtinas privalomas pažangios priminimo prisisegti saugos diržus sistemos montavimas visose visų transporto priemonių priekinėse sėdynėse ir M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių galinėse sėdynėse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, jog svarbu nustatyti, kad siekiant išvengti kaklo sužeidimo būtų privaloma sumontuoti automatinio saugos diržų reguliavimo sistemas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją nuo 2019 m. prievolę įmontuoti pagalbos iškvietos sistemą „eCall“ taikyti ir motociklams, sunkiesiems krovininiams automobiliams bei autobusams ir sudaryti sąlygas ją įmontuoti, kad ji pasiektų kuo daugiau kelių transporto priemonių; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina parengti tikslią ir patikimą ES masto eismo įvykių statistiką, įskaitant eismo įvykių priežasčių statistiką, poveikio duomenis ir sužeidimų bei eismo įvykio dalyvių išvardijimą, ir pažymi, kad šioje srityje labai naudinga gali būti eismo įvykių duomenų bazė, tačiau duomenys turi būti anoniminiai ir naudojami tik eismo įvykių tyrimo tikslais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina rinkti visą ES apimančius statistinius duomenis apie transporto priemonėse ne dėl susidūrimo mirusius ar sužeistus asmenis; konstatuoja, kad nėra renkami statistiniai duomenys apie nuo šilumos smūgio transporto priemonėje nukentėjusius asmenis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina taikyti geresnes priešgaisrinės saugos taisykles autobusams, varomiems skirtingų rūšių energija, įskaitant suslėgtosiomis gamtinėmis dujomis varomus autobusus, siekiant kuo labiau padidinti keleivių saugą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | konstatuoja, kad naudojant perprojektuotą sunkiasvorių krovininių transporto priemonių priekinę apsaugą nuo palindimo būtų galima 20 % sumažinti dėl automobilių ir sunkiasvorių krovininių transporto priemonių priešpriešinio susidūrimo žuvusiųjų žmonių skaičių, ragina Komisiją įpareigoti visose naujose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse naudoti patobulintas smūgio energiją sugeriančias priekines apsaugas nuo palindimo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina atlikti privalomus susidūrimo iš priekio, šono ir galo bandymus, taikomus:






  a) | sportinėms universalioms transporto priemonėms (angl. SUV) su paaukštintomis sėdynėmis ir kurių svoris ne didesnis kaip 2 500 kg ir |
| --- | --- | --- |

50.

a)

sportinėms universalioms transporto priemonėms (angl. SUV) su paaukštintomis sėdynėmis ir kurių svoris ne didesnis kaip 2 500 kg ir

| b) | elektra varomoms ir kitas naujas varymo technologijas naudojančioms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

b)

elektra varomoms ir kitas naujas varymo technologijas naudojančioms transporto priemonėms;

| 51. | ragina Komisiją taip pat atnaujinti variklinių transporto priemonių pasyviųjų saugos sistemų bandymų reikalavimus, siekiant įtraukti visų pažeidžiamų kelių eismo dalyvių, įskaitant ne tik pėsčiuosius, bet ir dviratininkus, apsaugą per priekinius ir galinius susidūrimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją užtikrinti, kad rinka turėtų pakankamai ir realiai pagrįsto laiko prisitaikyti prie šių priemonių; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad Direktyva (EU) 2015/719 dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių masės ir matmenų suteikiama daug galimybių pagerinti sunkvežimių saugą; ragina Komisiją nedelsiant pateikti savo vertinimą ir paspartinti su šia direktyva susijusį darbą; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OL L 200, 2009 7 31, p. 1.

(2)  OL L 35, 2009 2 4, p. 1.

(3)  OL L 127, 2014 4 29, p. 134.

(4)  OL L 68, 2015 3 13, p. 9.

(5)  OL L 115, 2015 5 6, p. 1.

(6)  OL L 123, 2015 5 19, p. 77.

(7)  OL C 316, 2017 9 22, p. 155.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0228.

(9)  OL C 75, 2016 2 26, p. 49.

(10)  OL C 56 E, 2013 2 26, p. 54.

(11)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 72.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/10

---

P8_TA(2017)0427

Sanglaudos politikos priemonių taikymas regionuose reaguojant į demografinius pokyčius

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos priemonių taikymo regionuose reaguojant į demografinius pokyčius (2016/2245(INI))

(2018/C 356/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir 175 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir 175 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ypatingos salų padėties (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ypatingos salų padėties (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1300/2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1300/2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ES kalnuotuose regionuose (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ES kalnuotuose regionuose (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl ataskaitos dėl 2012-ųjų Europos vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo metų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro įvertinimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl ataskaitos dėl 2012-ųjų Europos vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo metų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro įvertinimo (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruota teritorinė investicija (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruota teritorinė investicija (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl demografijos problemos ir kartų solidarumo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl demografijos problemos ir kartų solidarumo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl kalnuotų vietovių, salų ir retai apgyvendintų vietovių ekonomikos ir socialinio vystymosi (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl kalnuotų vietovių, salų ir retai apgyvendintų vietovių ekonomikos ir socialinio vystymosi (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Europos demografijos ateities (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Europos demografijos ateities (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (16),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2015 m. ataskaita dėl senėjimo. Ekonominės ir biudžeto prognozės 28 ES valstybėms narėms (2013–2060 m.)“ (European Economy 3/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2015 m. ataskaita dėl senėjimo. Ekonominės ir biudžeto prognozės 28 ES valstybėms narėms (2013–2060 m.)“ (European Economy 3/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Sprendžiant ES visuomenės senėjimo daromo poveikio klausimą (2009 m. pranešimas apie visuomenės senėjimą)“ (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Sprendžiant ES visuomenės senėjimo daromo poveikio klausimą (2009 m. pranešimas apie visuomenės senėjimą)“ (COM(2009)0180),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 16 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 16 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl ES atsako į demografinius iššūkius (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl ES atsako į demografinius iššūkius (17),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B skyriaus tyrimą „Kaip įgyvendinant regioninę ir sanglaudos politiką galima išspręsti demografines problemas?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B skyriaus tyrimą „Kaip įgyvendinant regioninę ir sanglaudos politiką galima išspręsti demografines problemas?“,

| — | atsižvelgdamas į ESPON publikaciją „Teritorinio potencialo atskleidimas ir naujos politikos formavimas ES specifinio pobūdžio teritorijose: salų, kalnų, retai gyvenamose vietovėse ir pakrantės regionuose“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESPON publikaciją „Teritorinio potencialo atskleidimas ir naujos politikos formavimas ES specifinio pobūdžio teritorijose: salų, kalnų, retai gyvenamose vietovėse ir pakrantės regionuose“ (18),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0329/2017),

| A. | kadangi demografiniai pokyčiai, kartu su užimtumo problemomis, nekontroliuojama globalizacija, klimato kaita, perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir uždaviniais, kylančiais dėl pramoninių ir technologinių pokyčių ir socialinės ir ekonominės įtraukties, yra rimta problema Europoje ir visame pasaulyje ir pagrindinis iššūkis ne tik apskritai, bet ir atsižvelgiant į dabartinę ES vietos vystymosi ir teritorinės plėtros politiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi demografiniai pokyčiai, kartu su užimtumo problemomis, nekontroliuojama globalizacija, klimato kaita, perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir uždaviniais, kylančiais dėl pramoninių ir technologinių pokyčių ir socialinės ir ekonominės įtraukties, yra rimta problema Europoje ir visame pasaulyje ir pagrindinis iššūkis ne tik apskritai, bet ir atsižvelgiant į dabartinę ES vietos vystymosi ir teritorinės plėtros politiką;

| B. | kadangi, kaip ir daugelyje poindustrinių visuomenių, jau keletą dešimtmečių ilgėja Europos gyventojų gyvenimo trukmė ir yra žemas gimstamumo lygis, o dėl to turbūt kis gyventojų struktūra ir amžiaus piramidė ir atsiras šalutinis mažėjančio darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus ir gyventojų senėjimo poveikis; kadangi ekonomikos krizė, kilusi visoje Europos Sąjungoje, padarė didelį poveikį daugeliui vietovių ir regionų, ypač kaimo vietovėms, ir visų pirma lėmė skurdą bei gyventojų skaičiaus mažėjimą; kadangi dėl išliekančio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo ir didėjančio pensijų skirtumo labai varžomas moterų dalyvavimas darbo rinkoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip ir daugelyje poindustrinių visuomenių, jau keletą dešimtmečių ilgėja Europos gyventojų gyvenimo trukmė ir yra žemas gimstamumo lygis, o dėl to turbūt kis gyventojų struktūra ir amžiaus piramidė ir atsiras šalutinis mažėjančio darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus ir gyventojų senėjimo poveikis; kadangi ekonomikos krizė, kilusi visoje Europos Sąjungoje, padarė didelį poveikį daugeliui vietovių ir regionų, ypač kaimo vietovėms, ir visų pirma lėmė skurdą bei gyventojų skaičiaus mažėjimą; kadangi dėl išliekančio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo ir didėjančio pensijų skirtumo labai varžomas moterų dalyvavimas darbo rinkoje;

| C. | kadangi dėl spartaus gyventojų skaičiaus didėjimo besivystančiose šalyse ir demografinio ES gyventojų nuosmukio prognozuojama, kad Europos Sąjungai tenkanti pasaulio gyventojų skaičiaus dalis nuo 6,9 proc. 2015 m. sumažės iki 5,1 proc. 2060 m. (19); |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl spartaus gyventojų skaičiaus didėjimo besivystančiose šalyse ir demografinio ES gyventojų nuosmukio prognozuojama, kad Europos Sąjungai tenkanti pasaulio gyventojų skaičiaus dalis nuo 6,9 proc. 2015 m. sumažės iki 5,1 proc. 2060 m. (19);

| D. | kadangi manoma, kad 132 iš 273 NUTS 2 lygio regionų gyventojų skaičius 2015–2050 m. mažės (20); kadangi šis mažėjimas ypač darys poveikį vietos administraciniams vienetams; |
| --- | --- |

D.

kadangi manoma, kad 132 iš 273 NUTS 2 lygio regionų gyventojų skaičius 2015–2050 m. mažės (20); kadangi šis mažėjimas ypač darys poveikį vietos administraciniams vienetams;

| E. | kadangi Europos Sąjungos ir visų valstybių narių prioritetinis tikslas yra skatinti augimą, kuris būtų pažangus, tvarus ir įtraukus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungos ir visų valstybių narių prioritetinis tikslas yra skatinti augimą, kuris būtų pažangus, tvarus ir įtraukus;

| F. | kadangi dėl geografinių ar demografinių ypatumų didėja vystymosi problemos; kadangi dėl šios priežasties Lisabonos sutartyje ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslai papildyti teritorine sanglauda; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl geografinių ar demografinių ypatumų didėja vystymosi problemos; kadangi dėl šios priežasties Lisabonos sutartyje ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslai papildyti teritorine sanglauda;

| G. | kadangi demografinių pokyčių poveikis visose šalyse ir regionuose yra nevienodas dėl šių pokyčių natūralios dinamikos ir migracinio judėjimo, nes dauguma miesto ir ypač metropolinių vietovių patiria gyventojų skaičiaus augimą, o dauguma kaimo ir atokių vietovių – mažėjimą, be to, padėtis atokiausiuose regionuose labai įvairi; kadangi šis pusiausvyros sutrikimas kelia didelių iššūkių tiek teritorijoms, kuriose mažėja gyventojų skaičius, tiek teritorijoms, patiriančioms jų antplūdį; kadangi izoliuotoms vietovėms ir vietovėms, prie kurių prieiga yra ribota, kyla didžiausia demografinio nuosmukio rizika; kadangi, kita vertus, dėmesys turėtų būti atkreiptas į kėlimosi į priemiesčius poveikį, nes šis reiškinys dėl didelio gyventojų skaičiaus judėjimo iš didelių miestų į jų apylinkes daro spaudimą vietos ir regioninės valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

G.

kadangi demografinių pokyčių poveikis visose šalyse ir regionuose yra nevienodas dėl šių pokyčių natūralios dinamikos ir migracinio judėjimo, nes dauguma miesto ir ypač metropolinių vietovių patiria gyventojų skaičiaus augimą, o dauguma kaimo ir atokių vietovių – mažėjimą, be to, padėtis atokiausiuose regionuose labai įvairi; kadangi šis pusiausvyros sutrikimas kelia didelių iššūkių tiek teritorijoms, kuriose mažėja gyventojų skaičius, tiek teritorijoms, patiriančioms jų antplūdį; kadangi izoliuotoms vietovėms ir vietovėms, prie kurių prieiga yra ribota, kyla didžiausia demografinio nuosmukio rizika; kadangi, kita vertus, dėmesys turėtų būti atkreiptas į kėlimosi į priemiesčius poveikį, nes šis reiškinys dėl didelio gyventojų skaičiaus judėjimo iš didelių miestų į jų apylinkes daro spaudimą vietos ir regioninės valdžios institucijoms;

| H. | kadangi Europos regionai nėra vienarūšės teritorijos; kadangi juose gali būti zonų, kuriose vyrauja nedarbas ir skurdas, ir jie gali patirti tam tikrų sunkumų, visų pirma susijusių su demografiniais pokyčiais, todėl būtina parengti priemones, skirtas subregioniniams skirtumams mažinti ir sudaryti palankesnes sąlygas geresnei teritorinei miestų, priemiesčių ir kaimo vietovių pusiausvyrai; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos regionai nėra vienarūšės teritorijos; kadangi juose gali būti zonų, kuriose vyrauja nedarbas ir skurdas, ir jie gali patirti tam tikrų sunkumų, visų pirma susijusių su demografiniais pokyčiais, todėl būtina parengti priemones, skirtas subregioniniams skirtumams mažinti ir sudaryti palankesnes sąlygas geresnei teritorinei miestų, priemiesčių ir kaimo vietovių pusiausvyrai;

| I. | kadangi moterims, ypač vienišoms motinoms, gresia didesnė skurdo ir atskirties rizika; |
| --- | --- |

I.

kadangi moterims, ypač vienišoms motinoms, gresia didesnė skurdo ir atskirties rizika;

| J. | kadangi dėl demografinių pokyčių iškyla sunkumų siekiant užtikrinti socialinę sanglaudą ir visų gyventojų gerovę, taip pat siekiant skatinti subalansuotą ekonominį vystymąsi; kadangi demografiniai pokyčiai turi pasekmių infrastruktūrai ir paslaugų prieinamumui bei kokybei, o tai lemia sujungiamumo skirtumus arba medicininės priežiūros trūkumą ir dažnai yra nepakankamo miesto ir kaimo gyventojų ryšio pasekmė; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl demografinių pokyčių iškyla sunkumų siekiant užtikrinti socialinę sanglaudą ir visų gyventojų gerovę, taip pat siekiant skatinti subalansuotą ekonominį vystymąsi; kadangi demografiniai pokyčiai turi pasekmių infrastruktūrai ir paslaugų prieinamumui bei kokybei, o tai lemia sujungiamumo skirtumus arba medicininės priežiūros trūkumą ir dažnai yra nepakankamo miesto ir kaimo gyventojų ryšio pasekmė;

| K. | kadangi dėl demografinių pokyčių kyla labai didelių iššūkių įvairių sričių politikai, susijusiai su įvairiomis sanglaudos politikos sritimis; kadangi regioninė politika ir Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondai, įskaitant Sanglaudos fondą, yra pagrindinė priemonė, kuria galima valdyti šiuos pokyčius; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl demografinių pokyčių kyla labai didelių iššūkių įvairių sričių politikai, susijusiai su įvairiomis sanglaudos politikos sritimis; kadangi regioninė politika ir Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondai, įskaitant Sanglaudos fondą, yra pagrindinė priemonė, kuria galima valdyti šiuos pokyčius;

| L. | kadangi neurbanizuotose Europos Sąjungos teritorijose gyvena 113 milijonų žmonių, yra 12 milijonų ūkių ir 172 milijonai hektarų žemės ūkio paskirties žemės ir jos plačiu mastu prisideda prie Europos šalių ekonomikos, kultūros ir ekosistemų; |
| --- | --- |

L.

kadangi neurbanizuotose Europos Sąjungos teritorijose gyvena 113 milijonų žmonių, yra 12 milijonų ūkių ir 172 milijonai hektarų žemės ūkio paskirties žemės ir jos plačiu mastu prisideda prie Europos šalių ekonomikos, kultūros ir ekosistemų;

| M. | kadangi tinkama infrastruktūra ir aptarnavimo lygis yra svarbūs gyventojų struktūros valdymo veiksniai retai apgyvendintuose ar nuo emigracijos kenčiančiuose regionuose, kuriuose didesnė investicijų ir darbo vietų svarba; |
| --- | --- |

M.

kadangi tinkama infrastruktūra ir aptarnavimo lygis yra svarbūs gyventojų struktūros valdymo veiksniai retai apgyvendintuose ar nuo emigracijos kenčiančiuose regionuose, kuriuose didesnė investicijų ir darbo vietų svarba;

| N. | kadangi tinkama infrastruktūra, galimybė gauti viešąsias paslaugas ir kokybišką darbo vietą yra svarbūs veiksniai, lemiantys sprendimą pasilikti arba nepasilikti tam tikroje teritorijoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi tinkama infrastruktūra, galimybė gauti viešąsias paslaugas ir kokybišką darbo vietą yra svarbūs veiksniai, lemiantys sprendimą pasilikti arba nepasilikti tam tikroje teritorijoje;

| O. | kadangi moterims gresia didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika, palyginti su vyrais, ypač joms sulaukus vyresnio nei 60 metų amžiaus; |
| --- | --- |

O.

kadangi moterims gresia didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika, palyginti su vyrais, ypač joms sulaukus vyresnio nei 60 metų amžiaus;

| P. | kadangi demografiniai pokyčiai turi reikšmingesnį poveikį menkiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

P.

kadangi demografiniai pokyčiai turi reikšmingesnį poveikį menkiau išsivysčiusiems regionams;

| Q. | kadangi demografiniai pokyčiai, darantys poveikį kaimo vietovėms, lemia ne tik didelius demografinius, bet ir ekonominius bei socialinius padarinius, teritorijų susiskaidymą ir poveikį gyvenimo kokybei bei aplinkai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi demografiniai pokyčiai, darantys poveikį kaimo vietovėms, lemia ne tik didelius demografinius, bet ir ekonominius bei socialinius padarinius, teritorijų susiskaidymą ir poveikį gyvenimo kokybei bei aplinkai;

| R. | kadangi lyčių lygybė yra pagrindinė teisė, bendra ES vertybė ir būtina sąlyga ES ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

R.

kadangi lyčių lygybė yra pagrindinė teisė, bendra ES vertybė ir būtina sąlyga ES ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos tikslams pasiekti;

| S. | kadangi lyčių lygybė – svarbi ekonominės plėtros ir socialinės sanglaudos skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

S.

kadangi lyčių lygybė – svarbi ekonominės plėtros ir socialinės sanglaudos skatinimo priemonė;

| T. | kadangi dėl neigiamų demografinių pokyčių didėja didesnio kartų solidarumo poreikis; |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl neigiamų demografinių pokyčių didėja didesnio kartų solidarumo poreikis;

Bendrieji klausimai

| 1. | pabrėžia, kad demografiniai pokyčiai daro didelį ekonominį, socialinį, fiskalinį ir aplinkosauginį spaudimą valstybių narių vyriausybėms ir regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, susijusį su viešųjų paslaugų, ypač gerovės ir socialinių paslaugų, teikimu, infrastruktūros kūrimu ir valdymu, taip pat su ekosistemų išsaugojimo užtikrinimu, vykdant tvarų teritorijų planavimą; pabrėžia, kad šį spaudimą dar labiau didins darbingo amžiaus žmonių skaičiaus mažėjimas ir didesnis priklausomybės dėl amžiaus santykis; pabrėžia, kad nepaprastai svarbų vaidmenį atlieka aukštos kokybės viešosios ir privačiosios paslaugos; pabrėžia prieinamų aukštos kokybės ir įperkamų viešųjų ir privačiųjų paslaugų svarbą, nes jos – tai priemonė lyčių lygybei užtikrinti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad demografinių pokyčių problemą reikėtų spręsti koordinuotai, visoms Europos, nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms imantis veiksmų ir vadovaujantis prisitaikymo strategijomis, kuriomis atsižvelgiama į vietos ir regionines realijas, taip pat užtikrinant veiksmingą daugiapakopį valdymą tiek rengiant šias konkrečias politikos priemones, skirtas tam tikriems regionams, tiek jas įgyvendinant; laikosi nuomonės, kad tokiu koordinuotu ir integruotu atsaku turėtų būti siekiama pagerinti piliečių gyvenimo kokybę ir suteikti jiems geresnių ekonominių galimybių ir turėtų būti siekiama investuoti į atitinkamų regionų socialinių ir viešųjų paslaugų kokybę, prieinamumą ir įperkamumą; be to, laikosi nuomonės, kad turėtų būti įtraukti pilietinės visuomenės atstovai ir kiti suinteresuotieji subjektai; pažymi, kad bet koks visapusiškas požiūris turėtų atspindėti miestų, kaimo vietovių, žvejybos ir pakrančių zonų vaidmenį, taip pat vietovių, patiriančių konkrečių su jų geografine ar demografine padėtimi susijusių problemų, vaidmenį, todėl taikant tokį požiūrį taip pat reikėtų atsižvelgti į konkrečias problemas, kylančias dėl atokiausių regionų, labiausiai į šiaurę nutolusių regionų, kuriuose ypač mažas gyventojų tankis, ir salų, pasienio bei kalnuotų regionų, kaip aiškiai pripažįstama Lisabonos sutartyje; ragina valstybes nares ir Komisiją atsižvelgti į įvairių sričių politikos poveikį lyčių lygybei ir demografiniams pokyčiams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad nors dėl demografinių pokyčių kyla naujų iššūkių, tačiau jie teikia ir plėtros galimybių vietos lygiu, nes pasikeitė miestų visuomenių poreikiai, ypač susiję su mityba, laisvalaikiu ir poilsiu, naudojantis žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektorių teikiamomis galimybėmis gaminti kokybiškus, saugius ir išskirtinius produktus; laikosi nuomonės, kad kaimo turizmas apskritai, o konkrečiai ekologinis turizmas, e. prekyba, bendruomeninės paslaugos ir senjorų ekonomika taip pat suteikia plėtros galimybių vietos lygiu ir didina vietos žemės ūkio ir ne žemės ūkio produktų, tokių kaip rankų darbo gaminiai, siuvinėjimai ir keramikos dirbiniai, vertę taikant Europos geografinių nuorodų apsaugos sistemą; šiuo požiūriu pabrėžia pažangiosios specializacijos strategijų svarbą padedant regionams ir vietos teritorijoms nustatyti didelės pridėtinės vertės veiklą ir kurti patrauklias inovacijų ekosistemas, remiantis tikra daugiafunkcės kaimo plėtros strategija, pagal kurią į regioninį planavimą įtraukiama žiedinė ekonomika; pažymi, kad taip pat svarbus yra kaimo turizmo sektorius, kuris padeda palaikyti dinamišką gyvenimo būdą kaimo vietovėse; pabrėžia, kad svarbu vykdyti socialinį dialogą ir įtraukti socialinius partnerius ir kitus vietos lygmens suinteresuotuosius subjektus bei valdžios institucijas į visus ESI fondų paramos programavimo ir įgyvendinimo etapus, siekiant geriau numatyti demografinių pokyčių poveikį vietos darbo rinkoms ir parengti naujas strategijas tiems iššūkiams atremti; |
| --- | --- |

3.

Demografinių pokyčių ES ypatumai

| 4. | pažymi, kad pagrindinės daugeliui ES regionų šiuo metu dėl demografinių pokyčių kylančios problemos yra senėjimas, kurį lemia amžiaus piramidės irimas, mažėjantis gimstamumas, taigi ir drastiškas vaikų ir jaunimo skaičiaus mažėjimas, nuolatinis gyventojų skaičiaus mažėjimas, kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas, darbo vietų stoka, jaunimas, išvykstantis ieškoti darbo galimybių, ir demografinės struktūros pokyčiai; pripažįsta, kad dabartinė žemės ūkio politika, tradicinės veiklos, produktų, gamybos sistemų, darbo jėgos ir vietos praktinės patirties praradimas, nematomas moterų darbas, verslumo stoka, atsiliekantys ar nesugebantys konkuruoti dėl investicijų trūkumo regionai arba biologinės įvairovės praradimas, miškų virtimas brūzgynais ir gaisrų rizika taip pat yra didelės problemos, susijusios su demografiniais pokyčiais; pabrėžia, kad šių tendencijų poveikis įvairiuose regionuose labai skiriasi, iš dalies dėl žmonių judėjimo į didelius miestų centrus ieškant darbo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad vienu iš pagrindinių ES demografinės politikos tikslų turėtų būti visų demografinės pusiausvyros sutrikimą patiriančių teritorijų ir jų ypatumų paisymas, prie ko ilgą laiką stengtasi pritaikyti sanglaudos politiką, ir reikės dėti dar daugiau pastangų siekiant ją pritaikyti po 2020 m.; pabrėžia, kad demografiniai pokyčiai daro poveikį visoms – tiek kaimo, tiek miesto – vietovėms, tačiau jų poveikis nevienodas ir priklauso nuo įvairių veiksnių, pavyzdžiui, pokyčių intensyvumo ir greičio arba to, ar jie daro poveikį regionams, į kuriuos imigruoja daugiau žmonių nei iš jų emigruoja, arba regionams, kuriuose mažėja gyventojų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia skatinti ir remti kalnuose ir kaimo vietovėse esančius mažuosius ir vidutinius ūkius, kurie, naudodami tradicines technologijas ir gamybos būdus, kuriuos taikant integruotai ir tausiai naudojami gamtos ištekliai, pvz., ganyklos ir įvairių rūšių pašariniai augalai, gamina ypatingų kokybės savybių turinčius produktus ir galėtų prisidėti prie gyventojų skaičiaus mažėjimo sustabdymo arba mažinimo tose teritorijose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Sąjungos patiriami demografiniai reiškiniai nėra nauji, tačiau dabar jie padidėjo kaip niekad intensyviai, daugiausia dėl socialinio ir ekonominio spaudimo; atkreipia dėmesį į nuolatinį vyresnio amžiaus gyventojų skaičiaus augimą (kasmet 60 metų sulaukia apie 2 mln. žmonių), kuris turi poveikį teritoriniam, būsto ir transporto planavimui ir kitokio pobūdžio infrastruktūrai ir paslaugoms; susirūpinęs pažymi, kad ypač didelį neigiamą demografinių pokyčių poveikį patirs regionai, kuriuose smarkiai mažėja darbingo amžiaus gyventojų skaičius; pripažįsta, kad investicijų trūkumas, prasta infrastruktūra, žemas sujungiamumo lygis, ribotos galimybės naudotis socialinėmis paslaugomis ir darbo vietų trūkumas yra vieni iš pagrindinių gyventojų skaičiaus mažėjimą skatinančių veiksnių; pabrėžia, kad demografiniai pokyčiai visų pirma gali turėti didelį poveikį pensijoms ir aplinkos tvarumui, nes ir kaimo vietovių gyventojų skaičiaus mažėjimas, ir didėjanti urbanizacija turi poveikį ekosistemoms, gamtos apsaugai ir gamtos išteklių naudojimui ir ypatingų padarinių žemės naudojimui, infrastruktūrai, būsto rinkoms ir žalumai miestų teritorijose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad demografinių pokyčių lyčių aspektą reikėtų vertinti kompleksiškai, nes demografinį nuosmukį patiriantys regionai taip pat kenčia nuo migracijos iš kaimo vietovių nulemto lyčių ir amžiaus pusiausvyros sutrikimo; mano, kad demografinių pokyčių keliami iššūkiai gali ir turi būti atremti taikant politikos sistemą, kuria skatinama lyčių lygybė, todėl lyčių aspektą būtina įtraukti į diskusijas visais su demografinėmis problemomis susijusiais klausimais; todėl mano, kad ateityje lyčių aspektas turėtų būti dar tvirčiau integruojamas į visus ESI fondus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad strategijoje „Europa 2020“ demografinės problemos sprendžiamos daugumoje iš septynių strategijos pavyzdinių iniciatyvų, parengtų siekiant įveikti problemas ir nustatyti svarbiausius Sąjungos prioritetus užimtumo, inovacijų, švietimo, skurdo mažinimo, klimato ir energetikos srityse; pabrėžia, kad įgyvendinant šią strategiją ir jos pavyzdines iniciatyvas daugiausia remiamasi sanglaudos politikos priemonių finansine parama, įskaitant nuostatas, kuriomis siekiama spręsti gyventojų pokyčių ir senėjimo problemą, ir kad šiems aspektams turėtų būti skiriama labai daug dėmesio visose Europos Sąjungos priemonėse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad gyventojų skaičiaus mažėjimo ir gyventojų senėjimo problemoms spręsti reikės objektyviai, nuodugniai ir visapusiškai iš naujo įvertinti daugelį nustatytų ekonominės, socialinės ir politinės srities politikos priemonių ir programų, į kurias reikės įtraukti ilgalaikę perspektyvą; |
| --- | --- |

10.

ES politikos koordinavimas

| 11. | ragina stiprinti ES priemonių, ypač bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP), ESI fondų, įskaitant Sanglaudos fondą, Europos teritorinio bendradarbiavimo, Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės, koordinavimą siekiant užtikrinti visapusiškesnį požiūrį į demografinius pokyčius; mano, kad atsižvelgiant į tai, jog taikant iki šiol naudojamus mechanizmus nepavyko užkirsti kelio demografinio disbalanso didėjimui, būtina persvarstyti galiojančias politikos priemones ir visų minėtų mechanizmų veikimą; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina pastangas kuo labiau padidinti ESI fondų ir ESIF sąveiką; dar kartą ragina Komisiją pasiūlyti strategiją dėl demografinių pokyčių, kurioje pirmenybė būtų teikiama šioms sritims: deramam darbui ir darbo santykių kokybei, ypatingą dėmesį skiriant naujų formų darbui ir jo socialiniam vaidmeniui; ekonominės veiklos ir užimtumo skatinimo politikos teritoriniam aspektui; infrastruktūros, kuri būtų veiksnys steigiant įmones tam tikroje vietoje, rėmimui, kad teritorijos, kuriose yra demografinių problemų, taptų prieinamos ir konkurencingos; plačiai informacinių ir ryšių technologijų (IRT) aprėpčiai, kuri turėtų būti konkurencinga kokybės ir kainos požiūriu, teritorijose, kuriose gyventojų tankis mažesnis; pagrindinių gerovės valstybės paslaugų teikimui teritorijose, kuriose yra demografinių problemų; vietos viešajam transportui siekiant užtikrinti galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis; politikos priemonėms, kurios skirtos geresnei šeimos ir profesinių įsipareigojimų pusiausvyrai, tvariam kartų atsinaujinimui ir tinkamai priklausomų asmenų priežiūrai užtikrinti; politikos priemonėms dėl migrantų ir pabėgėlių, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, priėmimo, integracijos ir grąžinimo ir plačiam naujų ir patrauklesnių informavimo apie gyvenimą kaimo vietovėse sistemų naudojimui; pabrėžia tokių esamų iniciatyvų, kaip Europos inovacijų partnerystė vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, iniciatyva „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų skaitmeninėje ir sveikatos srityse bendruomenės, svarbą; ragina Komisiją atsižvelgti į šiomis iniciatyvomis jau sukurtus sprendimus sprendžiant demografines problemas, su kuriomis susiduria Europos regionai; pabrėžia, kokia svarbi Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara, skirta švietimui ir mokymui vietovėse, kurioms kyla gyventojų skaičiaus mažėjimo grėsmė, remti; mano, kad pagal geresnio reglamentavimo darbotvarkę turėtų būti reikalaujama atlikti poveikio vertinimą prieš imantis bet kokios ES teisėkūros iniciatyvos, siekiant įtraukti galimą šios iniciatyvos demografinį poveikį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES įtrauktų demografinius aspektus į visas politikos priemones, be kita ko, į savo biudžeto išlaidų kategorijas, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti tas politikos priemones, ypač sanglaudos, užimtumo, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, informacinės visuomenės, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų, užimtumo, švietimo, socialinės politikos ir transporto srityse; mano, kad demografinio poveikio ataskaitų išvados turi būtų įtrauktos rengiant jos politikos priemones ir demografiniai kriterijai turi būti įtraukti į tų politikos priemonių rezultatų ir nepageidaujamo poveikio vertinimus, siekiant teikti pirmenybę tokiam požiūriui į demografinius pokyčius, kuris apimtų regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą; mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti kaimo vietovėms, kuriose šios demografinės problemos yra ypač stipriai juntamos; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į iniciatyvos „Pažangieji kaimai“ potencialą, nes ją įgyvendinant ir diegiant šiuolaikines technologijas, pvz., 5G ir inovacijas, gali būti atgaivintos kaimo bendruomenės; be to, pabrėžia, kad svarbu stiprinti kaimo ir miesto vietovių bendradarbiavimą; pabrėžia, kad svarbu suteikti visuotinę galimybę naudotis aukštos kokybės ir įperkamomis viešosiomis paslaugomis ir infrastruktūra, be kita ko, skaitmeninėmis viešiosiomis paslaugomis ir infrastruktūra, ypač vaikams, jaunimui ir pagyvenusiems žmonėms, siekiant skatinti socialinę įtrauktį, užtikrinti lyčių lygybę ir sušvelninti demografinių pokyčių padarinius; pabrėžia, kad svarbu visų pirma vietovėse, kurioms kyla gyventojų skaičiaus mažėjimo grėsmė, suteikti naujų apmokamo darbo galimybių, siekiant išsaugoti bendruomenes ir sudaryti sąlygas lengviau rasti tinkamą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; mano, kad svarbu primygtinai raginti laikytis visuotinės geografinės vizijos, pagal kurią miesto ir kaimo vietovės būtų laikomos viena kitą papildančiomis funkcinėmis zonomis; pabrėžia, kad reikia sukurti didesnę įvairių fondų integraciją, siekiant užtikrinti tikrą dalyvaujamąją ir tvarią vietos plėtrą; pažymi, jog turėtų būti siekiama, kad ES demografinė politika būtų išsamesnė ir labiau koordinuojama su valstybėmis narėmis ir horizontaliai; primena, kad Europos Sąjunga ne tik teikia lėšų regioninei plėtrai, bet ir plačiu mastu formuoja vietos ir regioninių valdžios institucijų gebėjimą naudoti nuosavas lėšas siekiant kovoti su socialine ir teritorine nelygybe; pabrėžia, kad nors vykdant valstybės pagalbos modernizavimo procesą buvo supaprastintos išimtys, apie kurias nereikia pranešti, ir padidintas jų skaičius, dabartinė sistema mažesnėms regioninėms ir vietos valdžios institucijoms vis dar yra labai sudėtinga ir sukuria didelę naštą; mano, kad nors 2014 m. viešųjų pirkimų taisyklės buvo supaprastintos, vis dar yra pernelyg daug kliūčių, kad mažos vietos ir regioninės valdžios institucijos galėtų gerinti šių pažeidžiamų vietovių ekonomiką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad ES, siekdama kuo labiau sumažinti neigiamas demografines tendencijas, turėtų remti migracijos ir integracijos politiką valstybėse narėse, atsižvelgdama į tų valstybių narių teises ir kompetenciją, taip pat į subsidiarumo principą; atkreipia dėmesį į svarbų šeimos kūrimo ir šeimos rėmimo politikos vaidmenį; mano, kad vietos ir regioniniams organams turėtų būti suteikti įgaliojimai sėkmingai įgyvendinti integracijos politikos priemones vietoje; mano, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti taikant kovos su demografiniais sunkumais priemones; ragina metiniame augimo tyrime ir konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgti į regionų skirtumus ir pusiausvyros sutrikimus tarp tam tikros valstybės narės regionų; mano, kad pasienio regionuose toks bendradarbiavimas turi atspindėti tarpvalstybinių iniciatyvų poreikius ir aprėptį; rekomenduoja kurti šios srities mokymo programas, kad būtų pasiekta didesnio supratimo ir informuotumo apie šias problemas; mano, kad sprendžiant demografines problemas būtina vadovautis vientisu požiūriu visoje Europoje ir kad problemos sprendimas vienoje žemyno dalyje neturėtų turėti neigiamo poveikio kitoms Europos teritorijoms; ragina visos Europos lygmeniu sukurti keitimosi geros praktikos pavyzdžiais ir patirtimi tinklus, kuriuose vietos ir regioninės valdžios institucijos bei pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai galėtų vieni kitus šviesti, kaip spręsti demografinių pokyčių keliamas problemas; |
| --- | --- |

13.

Europos fondų veiksmingumo didinimas

| 14. | pabrėžia, kad reikia didinti ESI fondų veiksmingumą, ateinančiu programavimo laikotarpiu sprendžiant dėl demografinių pokyčių kylančias problemas: didesnį ir konkretesnį dėmesį galutiniuose reglamentuose ir gairėse skiriant demografiniams pokyčiams kaip prioritetinei sričiai, kad būtų remiamos valstybės narės, regionai ir vietos valdžios institucijos tiriant ESI fondų galimybes siekiant spręsti dėl demografinių pokyčių kylančias problemas ir rengti bei įgyvendinti asociacijos susitarimus ir veiksmų programas; taikant aktyvesnį požiūrį į demografinės politikos formavimą ir keitimąsi geros praktikos pavyzdžiais bei patirtimi institucijų mokymosi srityje; teikiant techninę paramą valdymo institucijoms ir vietos suinteresuotiesiems subjektams, kad būtų įgyvendinama veiksminga politika, pagal kurią tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu sprendžiamos dėl demografinių pokyčių kylančios problemos ir įpareigojant vietos valdžios institucijas aktyviai dalyvauti rengiant ir valdant fondų įgyvendinimo programas, taip pat atliekant jų vidaus vertinimą, ir būtinai NUTS 3 ir vietos administracinių vienetų (LAU) lygiu nustatant regionus, kuriose kyla demografinių problemų; ragina teikti vietos lygmens suinteresuotiesiems subjektams ir vadovaujančiosioms institucijoms techninę paramą ir mokymo paslaugas, kurių reikia siekiant nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis įgyvendinti veiksmingą politiką, padedančią spręsti demografinių pokyčių problemas; mano, kad kai kuriose valstybėse narėse NUTS 2 lygmeniu teikiamos subsidijos dažnai slepia socialinę ir teritorinę, regionų vidaus ir net viršregioninę nelygybę; ragina ES žemėlapiuose taikyti tinkamą skalę siekiant atspindėti su teritorija susijusias problemas, kad šie žemėlapiai padėtų paramą skirti vietovėms, kurių padėtis nepalankiausia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina užtikrinti, kad Europos regioninės plėtros fondo lėšomis (ERPF) būtų labiau prisidedama prie to ir teikiama daugiau paramos tam, kad vietovės, kuriose yra aukšti visuomenės senėjimo rodikliai, daug kaimo vietovių ir iš kurių išvyksta daug gyventojų, galėtų pagerinti savo transporto ir telekomunikacijų infrastruktūrą, sumažinti skaitmeninę atskirtį (be kita ko, tarp kartų) ir užtikrinti geresnes viešąsias paslaugas; todėl pabrėžia e. sveikatos sektoriaus reikšmę; ragina valstybes nares ir regionus tikslingiau panaudoti turimas investicijas su demografiniais pokyčiais ir jų poveikiu susijusioms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina Komisiją naudoti sanglaudos politikos priemones siekiant pažaboti didėjančią migraciją iš retai apgyvendintų regionų, kuriuose tinkama infrastruktūra ir aptarnavimo lygis yra esminės išankstinės sąlygos, visų pirma siekiant užtikrinti, kad šeimos su vaikais liktų juose gyventi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad turėtų būti intensyviau vykdoma Europos socialinio fondo (ESF) veikla, susijusi su jaunimo mokymu ir švietimu, ir jo lėšomis turėtų būti skatinamas įsidarbinamumas ir padedama žmonėms surasti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat kovoti su pagyvenusių žmonių socialine ir skaitmenine atskirtimi; pabrėžia, kad fondo lėšomis, įgyvendinant nuosmukį patiriančių regionų gyventojams skirtas parengiamąsias programas ir skatinant moterų, jaunimo bei vyresnio amžiaus piliečių socialinę ir skaitmeninę įtrauktį, turėtų būti gerinamos užimtumo perspektyvos; šiuo požiūriu pabrėžia, kad remiant atokiausius regionus ESF lėšomis bus skiriama daugiau dėmesio siekiant užtikrinti geresnę darbo ir šeimos gyvenimo pusiausvyrą; ragina Komisiją apsvarstyti, ar nereikėtų numatyti konkretaus paketo, įtraukto į esamų fondų taikymo sritį, kuris būtų skirtas teritorijų, kuriose nuolat labai nepalankios demografinės sąlygos, problemoms spręsti; prašo, kad fondo lėšos būtų paskirstytos laikantis tvarkos, pagal kurią pirmenybė būtų teikiama trumpalaikėms, vidutinės trukmės ir ilgalaikėms veiklos kryptims; pabrėžia, kad svarbu įtraukti Sanglaudos fondą į būsimas strategijas demografinių pokyčių problemai spręsti, primindamas, kad fondas įsteigtas siekiant stiprinti ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; mano, kad svarbu teikti daug didesnę paramą ESF lėšomis mažoms organizacijoms, kurios rengia ir įgyvendina novatoriškus socialinius projektus ir visos ES masto tarpvalstybinius bandomuosius projektus, kuriais sprendžiami socialiniai ir užimtumo klausimai, kad būtų sudarytos palankios sąlygos novatoriškam regioniniam, tarpvalstybiniam, tarptautiniam ir makroregioniniam bendradarbiavimui ir taip reaguojama į demografinių pokyčių keliamus iššūkius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja dėl to, kad, kaip pabrėžiama Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 5/2017, įgyvendinant ES jaunimo garantijų iniciatyvą, kuria turėtų būti siekiama padėti darbo neturinčiam jaunimui, suteikti jiems mokymą ar išsilavinimą, padaryta nedidelė pažanga ir jos rezultatai nepateisina pradinių lūkesčių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad siekiant išvengti teritorinio susiskaidymo, ESIF turėtų būti naudingas prasčiausiomis demografinėmis tendencijomis pasižymintiems regionams, didinant investicijas į tokias ES prioritetines sritis, kaip energetika, transportas, švietimas, verslas, inovacijos, moksliniai tyrimai, MVĮ, švietimas ar socialinė infrastruktūra; mano, kad formuojant sanglaudos politiką po 2020 m. turėtų būti apsvarstytas specialaus statuso suteikimas regionams, kurių padėtis demografiniu požiūriu yra nepalankiausia; |
| --- | --- |

19.

Sanglaudos politikos ateitis reaguojant į demografinius pokyčius

| 20. | mano, kad pagal sanglaudos politiką suteikiama tinkamų priemonių siekiant spręsti demografinių pokyčių problemą, ypač derinant su kitomis ES, nacionalinėmis ir regioninėmis priemonėmis, tiek visuomenės senėjimo, tiek gyventojų skaičiaus mažėjimo požiūriu, todėl ji turi atlikti svarbesnį vaidmenį remiant regionus ir suteikiant lankstumo prisitaikant prie demografinių pokyčių; mano, kad tai turėtų būti atspindėta ir su fondu susijusiuose reglamentuose dėl demografinių pokyčių problemos sprendimo, kaip dalis jo aiškių įgaliojimų, nustatytų SESV 174 straipsnyje; prašo tiksliai apibrėžti sąvoką „dideli ir nuolatiniai demografiniai trūkumai“, kuri pateikiama SESV 174 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 121 straipsnyje, kad būtų galima statistiškai įvertinti demografines problemas; pabrėžia miesto ir kaimo sąsajų svarbą ir ragina Komisiją apsvarstyti galimybę papildyti integruotos tvarios miestų plėtros strategijas partnerystėmis siekiant tvarios miesto ir kaimo plėtros; mano, kad Komisija turi imtis aktyvių priemonių, siekdama išvengti neigiamo demografinių pokyčių poveikio ir suteikti techninę paramą regionams, kuriuose labiausiai mažėja gyventojų skaičius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad sanglaudos politika turėtų būti skatinamas moterų, ypač motinų, kurioms sunku rasti darbą, įsidarbinamumas ir įtrauktis; todėl ragina suteikti moterims galimybę dalyvauti mokymo ir mokymosi programose; tačiau pažymi, kad įgytos kvalifikacijos turėtų atitikti darbo rinkos poreikius; pabrėžia, kad svarbu padėti jaunoms motinoms grįžti į darbą, teikiant patikimas įvairaus amžiaus vaikams skirtas visos dienos vaiko priežiūros paslaugas, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, siekiant sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad siekiant spręsti demografines problemas regionai turėtų aktyviau naudotis ESI fondais, kad būtų kovojama su jaunimo nedarbu ir jaunimui suteikiama galimybė pradėti tinkamą karjerą; pažymi, kad tai būtų galima pasiekti remiant jaunimo mokymo programas ir verslumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina pagal būsimą Bendrųjų nuostatų reglamentą (BNR) sukurti teisinę sistemą, siekiant pripažinti didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų turinčius regionus; pabrėžia, kad reikia laikytis aktyvesnio ir tikslingesnio požiūrio į demografinės politikos formavimą, nes dėl demografinių tendencijų skirtumų regionuose Europos teritorijose veikiausiai bus daromas didelis nevienodas socialinis ir ekonominis poveikis, kuris galėtų dar labiau padidinti regioninius skirtumus ES; ragina stiprinti ir administraciniu požiūriu supaprastinti naujas priemones, kuriomis siekiama plėsti požiūrį „iš apačios į viršų“ ir daugiapakopį valdymą, pavyzdžiui, bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą ir integruotas teritorines investicijas, siekiant dar labiau įtraukti į veiklą vietos ir regionų lygmens subjektus, taikant integruotą ir holistinį požiūrį į regionų vystymąsi; ragina kurti portalais grindžiamas paslaugas, kurios padės esamoms kaimo verslo įmonėms geriau susijungti su savo mieste veikiančiais partneriais; pabrėžia, kad įgyvendinant būsimą sanglaudos politiką svarbu labiau atsižvelgti į konkrečius teritorinius požymius, išryškėjančius subregionų lygmenimis; pabrėžia, kad didelė kliūtis siekiant sėkmingai įgyvendinti ESIF programas, kylanti daugeliui vietos ir regioninių valdžios institucijų, yra gebėjimų ir tvirto valdymo trūkumas, ir todėl ragina numatyti gebėjimų stiprinimo priemones; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją apsvarstyti, kad reikėtų apibrėžti naujus kriterijus, kuriuos taikant būtų galima atskirti demografinių problemų patiriančias teritorijas, taikant demografinius, ekonominius, poveikio aplinkai ir prieinamumo kintamuosius, ir atlikti tyrimus dėl galimų socialinių ir ekonominių ir aplinkosaugos rodiklių, kurie papildytų BVP rodiklį, nustatant socialinį kapitalą, gyvenimo trukmę ir aplinkos kokybę apimančius kriterijus; mano, kad BVP ir gyventojų tankis nėra rodikliai, kurių vienų pakaktų, kad būtų galima klasifikuoti teritorijas, kuriuose yra didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų; ragina Komisiją į sanglaudos politiką be BVP rodiklio įtraukti naujus, dinaminius rodiklius, pvz., demografinį rodiklį ir ypač ES regioninės socialinės pažangos indeksą, kad būtų galima pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečius šių regionų sunkumus, arba apsvarstyti galimybę skirti šiems regionams papildomą asignavimą, kuris būtų panašus į dabartiniu programavimo laikotarpiu retai apgyvendintiems regionams skirtą asignavimą (BNR VII priedo 9 punktas); pabrėžia, kad būtina taikant konkrečias priemones stebėti ir vertinti tikrą ESI fondų poveikį sprendžiant dėl demografinių pokyčių kylančias problemas – rengiant gaires ir vėliau kuriant tinkamus demografinius rodiklius; pabrėžia, kad svarbu turėti patikimus, naujausius ir suskirstytus statistinius duomenis veiksmingesnio ir objektyvesnio politinio administravimo tikslais, visų pirma siekiant nuodugniau suprasti įvairiems ES retai apgyvendintiems regionams būdingas ypatybes; todėl ragina Eurostatą suteikti išsamesnius statistinius duomenis, į kuriuos būtų svarbu atsižvelgti rengiant tinkamą Europos demografinę politiką, ypač demografinius, su šeima susijusius ir socialinius ir ekonominius rodiklius, ir todėl primygtinai ragina išskirstyti juos bent subregioniniu, t. y. NUTS 3, lygmeniu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad pagal būsimą sanglaudos politiką turėtų būti numatytos konkrečios priemonės didžiausių demografinių sunkumų patiriantiems regionams, taip pat didesnis lankstumas nustatant teminius tikslus arba bendro finansavimo normas, siekiant koordinuoti regionų vidaus ir tarpregioninės strategijas toje pačioje valstybėje narėje, dalyvaujant vietos subjektams; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę laikyti nacionalinės demografinės plėtros strategijos parengimą nauja ex ante sąlyga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją į strategiją „Europa 2020“ įtraukti pavyzdinę iniciatyvą demografijos klausimu, kuri būtų finansuojama esamų ESI fondų lėšomis ir į kurią būtų įtrauktos trijų kategorijų priemonės: pažangus augimas, vykdant veiksmus, kuriais demografinių sunkumų patiriantiems regionams teikiama parama IRT, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bei MVĮ srityje; integracinis augimas, vykdant konkrečius veiksmus, kuriais siekiama skatinti jaunimą likti savo regione, užtikrinant tvarų kartų atsinaujinimą, savarankišką darbą ir socialinės įtraukties priemones, skirtas imigrantams ir pabėgėliams, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ir tvarus augimas, taikant priemones, pagal kurias šiems regionams padedama investuoti į žaliąją ekonomiką, įskaitant tvarias transporto sistemas; teigiamai vertina ES pažangiųjų kaimų iniciatyvą, pagal kurią raginama taikant politikos priemones ypatingą dėmesį skirti kaimo ir miesto vietovių skaitmeninės atskirties mažinimui ir kaimo vietovių sujungiamumo ir skaitmeninimo teikiamų galimybių plėtojimui ir kuria remiama Pažangiosios salos iniciatyva, kaip požiūriu „iš apačios į viršų“ grindžiamos pastangos, kurias deda Europos salų institucijos ir bendruomenės, siekdamos pagerinti gyvenimą salose pateikiant tvarių ir integruotų sprendimų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad laikotarpio po 2020 m. daugiametė finansinė programa turėtų duoti tvirtą ir ryžtingą postūmį pastangoms siekiant spręsti demografines problemas, atsižvelgiant į dabartinę demografinę padėtį ir tendencijas, ir ja turėtų būti skatinami sprendimai taikant tikslines priemones, pvz., prireikus, finansavimą pagal biudžeto punktą; ragina įgyvendinant BŽŪP antrąjį ramstį, skirtą kaimo plėtrai skatinti ir finansuojamą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, stiprinti paslaugas ir infrastruktūrą, kuriomis remiama socialinė ir skaitmeninė įtrauktis, taip pat pakeisti socialinio ir ekonominio nuosmukio ir gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencijas vietovėse, kuriose yra didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų; ragina nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas keistis patirtimi, geriausios praktikos pavyzdžiais ir naujais metodais, kuriais siekiama išvengti neigiamų demografinių pokyčių padarinių; mano, kad transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T) ir jūrų greitkeliai turėtų apimti vietoves, kuriose yra didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į visiems ESI fondams bendros bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodologijos, taikomos kuriant ir įgyvendinant integruotus ir pritaikytus sprendimus pagal principą „iš apačios į viršų“, pridėtinę vertę; vis dėlto apgailestauja, kad bendruomenės inicijuotos vietos plėtros principas yra privalomas tik naudojant EŽŪFKP lėšas ir kad naudojantis ERPF, ESF ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF) vis rečiau taikomi vietiniai ir dalyvavimu grindžiami požiūriai; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad bendruomenės inicijuotos vietos plėtros principo taikymas būtų privalomas naudojantis visų ESI fondų lėšomis; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 303.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0049.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 281.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0099.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0213.

(10)  OL C 316, 2017 9 22, p. 145.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0211.

(12)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 9.

(13)  OL C 74 E, 2012 3 13, p. 19.

(14)  OL C 50 E, 2012 2 21, p. 55.

(15)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 75.

(16)  OL C 292 E, 2006 12 1, p. 131.

(17)  OL C 17, 2017 1 18, p. 40.

(18)  ESPON darbinis dokumentas. Liuksemburgas, ESPON EGTC, 2017 m. kovo mėn.

(19)  Eurostatas, „ES pasaulyje“, 2016 m. leidimas.

(20)  Eurostatas, „Eurostato regionų statistikos metraštis“, 2016 m. leidimas.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/20

---

P8_TA(2017)0428

Mažmeninių finansinių paslaugų veiksmų planas

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažmeninių finansinių paslaugų veiksmų plano (2017/2066(INI))

(2018/C 356/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 30 d. Komisijos žaliąją knygą „Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje“ (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 30 d. Komisijos žaliąją knygą „Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje“ (COM(2007)0226),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių, panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB (1) (Vartojimo kreditų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių, panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB (1) (Vartojimo kreditų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (2) (Motorinių transporto priemonių draudimo direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (2) (Motorinių transporto priemonių draudimo direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos žaliąją knygą „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos žaliąją knygą „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (COM(2011)0941),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ataskaitą „Lyginamųjų interneto svetainių geroji praktika“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ataskaitą „Lyginamųjų interneto svetainių geroji praktika“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. ES institucijoms pateiktą Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos nuomonę dėl įstaigoms, atsakingoms už profesinių pensijų skyrimą, taikytinos bendrosios rizikos vertinimo ir skaidrumo tvarkos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. ES institucijoms pateiktą Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos nuomonę dėl įstaigoms, atsakingoms už profesinių pensijų skyrimą, taikytinos bendrosios rizikos vertinimo ir skaidrumo tvarkos,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (4) (Hipotekos kredito direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (4) (Hipotekos kredito direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (5),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/92/ES dėl mokesčių, susijusių su mokėjimo sąskaitomis, palyginamumo, mokėjimo sąskaitų perkėlimo ir galimybės naudotis būtiniausias savybes turinčiomis mokėjimo sąskaitomis (7) (Mokėjimų sąskaitos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/92/ES dėl mokesčių, susijusių su mokėjimo sąskaitomis, palyginamumo, mokėjimo sąskaitų perkėlimo ir galimybės naudotis būtiniausias savybes turinčiomis mokėjimo sąskaitomis (7) (Mokėjimų sąskaitos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos priežiūros institucijų (EPI) ir Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) veikimo (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos priežiūros institucijų (EPI) ir Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) veikimo (COM(2014)0509),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/751 dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/751 dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas (8),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (9),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (nauja redakcija) (Draudimo produktų platinimo direktyva) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (nauja redakcija) (Draudimo produktų platinimo direktyva) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 10 d. Komisijos žaliąją knygą dėl mažmeninių finansinių paslaugų „Geresni produktai, didesnis pasirinkimas, daugiau galimybių vartotojams ir įmonėms“ (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 10 d. Komisijos žaliąją knygą dėl mažmeninių finansinių paslaugų „Geresni produktai, didesnis pasirinkimas, daugiau galimybių vartotojams ir įmonėms“ (COM(2015)0630),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 21 d. Europos bankininkystės institucijos atsakymą dėl Komisijos žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 21 d. Europos bankininkystės institucijos atsakymą dėl Komisijos žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 446 dėl finansinių produktų ir paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 446 dėl finansinių produktų ir paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų (11),

| — | atsižvelgdamas į federacijos „Better Finance“ ataskaitą „Tikroji pensijų kaupimo grąža“ (angl. Pension Savings: The Real Return), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į federacijos „Better Finance“ ataskaitą „Tikroji pensijų kaupimo grąža“ (angl. Pension Savings: The Real Return),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. savo rezoliuciją „FinTech“: technologijų įtaka ateities finansų sektoriui“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. savo rezoliuciją „FinTech“: technologijų įtaka ateities finansų sektoriui“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 21 d. Komisijos konsultacijoms skirtą dokumentą dėl Europos priežiūros institucijų peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 21 d. Komisijos konsultacijoms skirtą dokumentą dėl Europos priežiūros institucijų peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 23 d. Komisijos veiksmų planą „Vartotojams skirtų finansinių paslaugų veiksmų planas. Geresni produktai, didesnis pasirinkimas (COM(2017)0139), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 23 d. Komisijos veiksmų planą „Vartotojams skirtų finansinių paslaugų veiksmų planas. Geresni produktai, didesnis pasirinkimas (COM(2017)0139),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. Jungtinės Karalystės Finansų priežiūros institucijos turto valdymo rinkos tyrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. Jungtinės Karalystės Finansų priežiūros institucijos turto valdymo rinkos tyrimą,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0326/2017),

| A. | kadangi ES mažmeninių finansinių paslaugų rinka vis dar nepakankamai išplėtota ir labai suskaidyta, nors įvairiose valstybėse narėse vyksta darbas; kadangi dėl šios priežasties būtina imtis skubių ir efektyvių veiksmų siekiant sudaryti geresnes sąlygas kurti naujoves, kurios būtų naudingos galutiniams vartotojams, tuo pat metu išlaisvinant visą bendrosios rinkos teikiamą mažmeninių finansinių paslaugų potencialą, ir kuriomis būtų skatinamas konkurencingumas, mažinamos kainos, didinamas pasirinkimas ir produktų įvairovė; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES mažmeninių finansinių paslaugų rinka vis dar nepakankamai išplėtota ir labai suskaidyta, nors įvairiose valstybėse narėse vyksta darbas; kadangi dėl šios priežasties būtina imtis skubių ir efektyvių veiksmų siekiant sudaryti geresnes sąlygas kurti naujoves, kurios būtų naudingos galutiniams vartotojams, tuo pat metu išlaisvinant visą bendrosios rinkos teikiamą mažmeninių finansinių paslaugų potencialą, ir kuriomis būtų skatinamas konkurencingumas, mažinamos kainos, didinamas pasirinkimas ir produktų įvairovė;

| B. | kadangi turėtume toliau laikytis plataus užmojo šalindami nacionalines kliūtis ir kovodami su esamomis tendencijomis, kurios stabdo inovacijas mažmeninių finansinių paslaugų srityje; ragina Komisiją ir Tarybą ryžtingiau siekti tarpvalstybinių mažmeninių investicijų pagal kapitalo rinkų sąjungą (KRS), sprendžiant ne tik lengviausias problemas, bet ir šalinant svarbiausias kliūtis, darančias neigiamą poveikį šiai rinkai, įskaitant ir kalbos barjerą, susirūpinimą dėl sukčiavimo ar nusikaltimų, netikrumą dėl mokestinių pasekmių, vertybinių popierių ir bendrovių teisės reglamentavimo skirtumus, teisių gynimo ir bankroto procedūrų neišmanymą, nepakankamo pasitikėjimo vartotojų apsaugos sistema; |
| --- | --- |

B.

kadangi turėtume toliau laikytis plataus užmojo šalindami nacionalines kliūtis ir kovodami su esamomis tendencijomis, kurios stabdo inovacijas mažmeninių finansinių paslaugų srityje; ragina Komisiją ir Tarybą ryžtingiau siekti tarpvalstybinių mažmeninių investicijų pagal kapitalo rinkų sąjungą (KRS), sprendžiant ne tik lengviausias problemas, bet ir šalinant svarbiausias kliūtis, darančias neigiamą poveikį šiai rinkai, įskaitant ir kalbos barjerą, susirūpinimą dėl sukčiavimo ar nusikaltimų, netikrumą dėl mokestinių pasekmių, vertybinių popierių ir bendrovių teisės reglamentavimo skirtumus, teisių gynimo ir bankroto procedūrų neišmanymą, nepakankamo pasitikėjimo vartotojų apsaugos sistema;

| C. | kadangi Europos mažmeninių finansinių paslaugų rinka būtų gyvybinga tik tada, jeigu ji suteiktų vartotojams ir finansinių paslaugų teikėjams tikrą pridėtinę vertę, užtikrindama veiksmingą konkurenciją ir vartotojų apsaugą, visų pirma kai tai susiję su dalyvavimui ekonominiame gyvenime reikalingais produktais ir pažeidžiamais vartotojams; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos mažmeninių finansinių paslaugų rinka būtų gyvybinga tik tada, jeigu ji suteiktų vartotojams ir finansinių paslaugų teikėjams tikrą pridėtinę vertę, užtikrindama veiksmingą konkurenciją ir vartotojų apsaugą, visų pirma kai tai susiję su dalyvavimui ekonominiame gyvenime reikalingais produktais ir pažeidžiamais vartotojams;

| D. | kadangi specialiojoje „Eurobarometro“ apklausoje Nr. 446 daroma išvada, kad finansinius produktus ar paslaugas europiečiai vis dar daugiausia perka savo šalyje, o dažnai net neturi aiškaus poreikio ar noro turėti galimybę naudotis šiomis paslaugomis užsienyje, nors kai kurios faktinės kliūtys taip pat neleidžia jiems to daryti; kadangi net ir savo valstybėje narėje tik nedidelė dalis ieško patrauklesnių pasiūlymų ir keičia paslaugų teikėjus; kadangi dėl to atsirandanti nepakankama (tarpvalstybinė) konkurencija gali užkirsti kelią vartotojams ir smulkiems investuotojams gauti galimybę įsigyti geriausius finansinius produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

D.

kadangi specialiojoje „Eurobarometro“ apklausoje Nr. 446 daroma išvada, kad finansinius produktus ar paslaugas europiečiai vis dar daugiausia perka savo šalyje, o dažnai net neturi aiškaus poreikio ar noro turėti galimybę naudotis šiomis paslaugomis užsienyje, nors kai kurios faktinės kliūtys taip pat neleidžia jiems to daryti; kadangi net ir savo valstybėje narėje tik nedidelė dalis ieško patrauklesnių pasiūlymų ir keičia paslaugų teikėjus; kadangi dėl to atsirandanti nepakankama (tarpvalstybinė) konkurencija gali užkirsti kelią vartotojams ir smulkiems investuotojams gauti galimybę įsigyti geriausius finansinius produktus ir paslaugas;

| E. | kadangi „FinTech“ apibrėžtis nustatyta 2017 m. gegužės 17 d. Parlamento rezoliucijoje, kurioje teigiama, kad finansinių paslaugų technologija („FinTech“) turėtų būti suprantama kaip finansų veikla, kuri vykdoma pasitelkiant naujas technologijas arba kuriai šios technologijos sudaro galimybes, o ši veikla daro poveikį visam finansų sektoriui visose jo srityse – bankininkystei, draudimui, pensijų fondams, konsultacijoms investavimo klausimais, mokėjimo paslaugoms ir rinkos infrastruktūroms; kadangi technologijų, skirtų mažmeninių finansinių paslaugų teikimui, taikymas gali padėti įveikti tam tikras vidaus rinkos kliūtis ir padidinti šio sektoriaus veiklos efektyvumą; kadangi skaitmeninimo paties savaime nepakanka siekiant įveikti šias kliūtis; kadangi glaudesnė tarpvalstybinių mažmeninių finansinių paslaugų integracija ir kokybiškesnė informacija apie šios rinkos teikiamas galimybes gali padidinti paklausą, o dėl jos šioje srityje būtų taikomi aukštesni kokybės standartai; |
| --- | --- |

E.

kadangi „FinTech“ apibrėžtis nustatyta 2017 m. gegužės 17 d. Parlamento rezoliucijoje, kurioje teigiama, kad finansinių paslaugų technologija („FinTech“) turėtų būti suprantama kaip finansų veikla, kuri vykdoma pasitelkiant naujas technologijas arba kuriai šios technologijos sudaro galimybes, o ši veikla daro poveikį visam finansų sektoriui visose jo srityse – bankininkystei, draudimui, pensijų fondams, konsultacijoms investavimo klausimais, mokėjimo paslaugoms ir rinkos infrastruktūroms; kadangi technologijų, skirtų mažmeninių finansinių paslaugų teikimui, taikymas gali padėti įveikti tam tikras vidaus rinkos kliūtis ir padidinti šio sektoriaus veiklos efektyvumą; kadangi skaitmeninimo paties savaime nepakanka siekiant įveikti šias kliūtis; kadangi glaudesnė tarpvalstybinių mažmeninių finansinių paslaugų integracija ir kokybiškesnė informacija apie šios rinkos teikiamas galimybes gali padidinti paklausą, o dėl jos šioje srityje būtų taikomi aukštesni kokybės standartai;

| 1. | pažymi, kad Komisijos Vartotojams skirtų finansinių paslaugų veiksmų plane atsižvelgiama į kai kuriuos Parlamento nuogąstavimus, kuriuos jis išreiškė savo pranešime dėl žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų su tikslu užtikrinti vartotojų apsaugą siekiant tvirtos bendros technologijomis grįstos mažmeninių finansinių paslaugų rinkos kartu ginant vartotojus, mažinant kainas ir kovojant su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu, mokesčių slėpimu ir pinigų plovimu; vis dėlto mano, kad veiksmų plane nepakankamai dėmesio skiriama siekiui sukurti reglamentavimo aplinką, kuri būtų palanki skaidrumui, ekonomikos augimui ir inovacijoms ir skatintų įmonių ir vartotojų aukšto lygio pasitikėjimą mažmeniniais ir finansiniais produktais; atkreipia dėmesį į tai, kad mokesčiai už paslaugas ir komisiniai, susiję su privačiais pensijų fondais, investicijų fondais ir kitais mažmeniniais produktais, labai dideli ir neskaidrūs, o tai labai sumažina tikrąją grąžą neprofesionaliesiems investuotojams; vis dėlto pritaria Komisijos nuomonei, kad pastaraisiais metais finansinių paslaugų srityje priimtų teisės aktų, įskaitant MiFID 2 ir Draudimo produktų platinimo direktyvą, perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas turėtų būti tęsiamas ir jam turėtų būti teikiama pirmenybė, o naujos teisėkūros iniciatyvos turėtų būti vykdomos, jeigu to reikia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad kuriamos naujos finansinės paslaugos ir institucijos prisideda prie konkurencijos finansų rinkose ir naujų galimybių vartotojams; tačiau pažymi, kad 2016 m. finansinių technologijų finansavimas Europoje sudarė tik 2,2 mln. USD, palyginti su 12,8 mlrd. USD JAV ir 8,6 mlrd. USD Kinijoje, o tai rodo, kad skubiai reikia greičiau keisti mąstyseną ir tinkamu reguliavimu reaguoti į technologijų pokyčius, kad Europa taptų didžiausia inovacijų rinka; pabrėžia, kad tikra bendroji mažmeninių finansinių paslaugų rinka, kurioje naujiems rinkos dalyviams užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga ir vienodos veiklos sąlygos, padės užtikrinti ES, kaip novatoriškų finansinių paslaugų centro, patrauklumą ir suteiks vartotojams daugiau ir geresnių pasirinkimo galimybių mažesnėmis kainomis; pabrėžia, kad nors naujos technologijos yra reguliavimo problema, jos taip pat suteikia daug galimybių inovacijoms, kurios naudingos vartotojams ir skatina ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog būtina užtikrinti, kad visų rūšių finansinės paslaugos, įskaitant (tačiau neapsiribojant) einamųjų ir taupomųjų sąskaitų atidarymą ir banko kortelių išdavimą, vartojimo kreditų ir hipotekos teikimą, draudimo ir valstybės skolos vertybinių popierių pardavimą, galėtų būti teikiamos tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad reikalavimas, jog klientas būtų valstybės narės, kurioje produktas, įskaitant valstybės skolos finansines priemones, siūlomas, rezidentas arba turėtų nacionalinės tapatybės dokumentą, išduotą tos valstybės narės, kad iš tikrųjų galėtų įsigyti produktą, prieštarauja mažmeninių finansinių paslaugų vidaus rinkos principams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad būtų naudinga sudaryti palankesnes sąlygas mažmeniniams investuotojams įgyti valstybės skolos vertybinių popierių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | laikosi nuomonės, kad, kaip nurodyta 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (13) 135 dalyje „naudodami asmenines ir taupomąsias sąskaitas vartotojai neturėtų mokėti komisinių, nebent jos būtų susietos su konkrečiomis paslaugomis“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad galimybė gauti grynuosius pinigus iš bankomatų yra esminė viešoji paslauga, kuri turi būti teikiama netaikant jokios diskriminacinės ar nesąžiningos praktikos, taigi jai negali būti taikoma pernelyg didelė kaina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena Komisijai, kad finansų įstaigos ir toliau atšaukia mokėjimo korteles tais atvejais, jei jų turėtojas persikelia į kitą valstybę narę, ir ragina imtis veiksmų šioje srityje, be kita ko, perspėjant nacionalines valdžios institucijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad veiksmų plane siekiama išspręsti keletą svarbių klausimų ir kad kai kuriose srityse jame nurodomi konkretūs veiksmai, kurių reikėtų imtis, ir aiškus tvarkaraštis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Komisija turėtų imtis aktyvesnio vaidmens naudojant kapitalo rinkų sąjungą, glaudžiai bendradarbiaudama su Parlamentu įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ir siekdama remti augančią tvaraus ir atsakingo investavimo (angl. SRI) rinką skatinant tvarias investicijas, pasitelkiant biržinių bendrovių ir finansinių tarpininkų teikiamą veiksmingą ir standartizuotą aplinkosaugos, socialinės ir valdymo informaciją ir tinkamai atspindint tokius kriterijus investicijų valdymo sistemose ir informacijos atskleidimo standartuose; taip pat ragina Komisiją remti aplinkosaugos, socialines ir valdymo reitingų paslaugas ir nuoseklią žaliųjų obligacijų rinkos sistemą, paremtą susijusiu Komisijos tyrimu ir G 20 tyrimo grupės žaliojo finansavimo klausimais darbo rezultatais; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl vadinamosios ES taupymo sąskaitos sukūrimo siekiant pasinaudoti ilgalaikio finansavimo galimybėmis ir remti Europoje perėjimą prie ekologiškos ekonomikos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia pagrindinių finansų centrų, užtikrinančių dinamiškas rinkas mažmeninėms paslaugoms, svarbą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad aukšto lygio vartotojų apsauga ir skaidrumas yra svarbiausi bendrosios mažmeninių finansinių paslaugų rinkos plėtros elementai; primygtinai prašo, kad visų pirma reikia užtikrinti pažeidžiamų vartotojų apsaugą veiksmingai įgyvendinant pagrindinę Mokėjimo sąskaitų direktyvą ir kad taip pat būtina kitų priemonių, pavyzdžiui, finansinio švietimo politikos; mano, kad ES ir valstybių narių finansinių produktų vartotojų teisės aktai turėtų būti sustiprinti ir tinkamai įgyvendinami, o prireikus dar labiau suderinti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų taikomas „vienodos paslaugos, vienodos rizikos, vienodų taisyklių“ principas, kad nebūtų iškraipoma konkurencija, ypač dėl naujų rinkos dalyvių atsiradimo; pabrėžia, kad šios taisyklės neturi trukdyti inovacijoms; primygtinai ragina Komisiją paaiškinti bendrojo labo nuostatų naudojimą, nes šiuo metu valstybėse narėse gali būti taikomos siekiant netiesiogiai sukliudyti naujiems produktams patekti į rinką, taip pat suteikti Europos priežiūros institucijoms galimybes aktyviai tarpininkauti tarp valstybių narių, kai esama prieštaringų aiškinimų, kaip naudoti minėtas nuostatas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Europos mažmeninių finansinių paslaugų rinka tiek pasiūlos, tiek paklausos atžvilgiu turi būti naudinga MVĮ; nurodo, kad, kai kalbama apie pasiūlą, tai reiškia pagerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, nors paklausos požiūriu tai reiškia, kad MVĮ galėtų lengviau patekti į tarpvalstybines rinkas; pabrėžia, kad didėjanti konkurencija neturėtų būti nepalanki MVĮ, kurios teikia mažmenines finansines paslaugas veikdamos vietos mastu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos finansų priežiūros institucijos EBI, ESMA ir EIOPA turėtų tinkamų išteklių ir įgaliojimus atlikti visas savo reguliavimo ir priežiūros užduotis vartotojų apsaugos interesais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisijos išnagrinėti galimybę pradėti taikyti 29-ąjį režimą mažmeniniams finansiniams produktams; be to, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti suderintą teisinę sistemą, kuria nustatomos dažniausiai naudojamų ES finansinių produktų standartizuotos parinktys, panašios į būtiniausias savybes turinčios banko sąskaitos ir europinio pensų produkto modelį; |
| --- | --- |

16.

1 veiksmas. Mažesni mokesčiai už operacijas ne eurais

| 17. | primena, kad mokesčiai už tarpvalstybinius mokėjimus ne euro zonoje išlieka dideli; todėl ragina Komisiją skubiai pasiūlyti iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 924/2009, kad visose valstybėse narėse būtų sumažinti mokesčiai už tarpvalstybinius sandorius; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad nėra bendros Europos internetinės bankininkystės mokėjimų priemonės, tokios kaip ES masto Europai priklausanti kredito ar debetinė kortelė; |
| --- | --- |

17.

2 veiksmas. Valiutos konvertavimo skaidrumas

| 18. | pabrėžia, kad galiojančių teisės aktų įgyvendinimas yra labai svarbus sprendžiant dinaminio valiutų konvertavimo skaidrumo stokos problemą; pažymi, kad Direktyvoje (ES) Nr. 2015/2366 nurodytas reikalavimas prekybininkams aiškiai pabrėžti ir pateikti vartotojams galutinę dinaminės valiutos keitimo kainą, įskaitant atvejus, kai tie vartotojai ima grynuosius pinigus iš bankomatų, kai reikia pakeisti valiutą; tačiau pabrėžia, kad vartotojams turi būti suteikta galimybė pasirinkti geriausius tarifus ir žinoti apie mokesčius ir papildomas išlaidas, susijusius su tarptautinėmis operacijomis, mokėjimais užsienyje ir grynųjų išėmimu bankomatuose, įskaitant tuos atvejus, kai taikomas dinaminis valiutų konvertavimas; prašo Komisijos užtikrinti, kad paslaugų teikėjai atskleistų bet kokį valiutos kurso padidinimą, vykdydami reikalavimą pagal Antrąją mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD2) privalomai atskleisti išlaidas ir mokesčius, ir kad skirtingų finansinių paslaugų teikėjų siūlomi tarifai būtų pateikiami skaidriu būdu; atkreipia dėmesį į tai, kad sustiprintas vartotojų finansinis išprusimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo; rekomenduoja atlikti kontrolinio pirkimo pratybas ES lygiu, siekiant įvertinti bei viešai paskelbti ataskaitą apie kliūtis tarpvalstybinei prieigai, paslaugų kokybę ir atitiktį ES teisės aktų reikalavimams, ir stebėti ir kontroliuoti produktų ir paslaugų pokyčius; |
| --- | --- |

18.

3 veiksmas. Galimybė lengviau keisti produktus

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad tik nedaug vartotojų keičia daugumos bankininkystės ir ne gyvybės draudimo produktų teikėjus, o tai yra viena iš kliūčių patekti į mažmenines tarpvalstybines rinkas, todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad vartotojai visoje ES galėtų lengviau pereiti prie naudingesnių mažmeninių finansinių paslaugų ir gauti paskolas ir kitus finansinius produktus kitose valstybėse; atkreipia dėmesį į dideles galimybes teikti tarpvalstybinius draudimo produktus, tokius kaip motorinių transporto priemonių draudimas; vis dėlto pažymi, kad laisvės sudaryti sutartis principas užtikrina finansų įstaigoms galimybę nuspręsti, su kuo sudaryti sutartį; todėl ragina Komisiją pripažinti, jog svarbu kontroliuoti agresyvų skolinimą ir greituosius kreditus, kurie dėl lėmė pažeidžiamų vartotojų ir MVĮ išnaudojimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remia Komisijos siekį įtraukti Mokėjimo sąskaitų direktyvos pasiekimus, kad būtų lengviau pakeisti finansinių paslaugų teikėjus ir produktus; ragina Komisiją pateikti teisėkūros iniciatyvų, kurios būtų skirtos konkrečiai finansų sektoriui, kad būtų užkirstas kelias nepagrįstam geografiniam blokavimui siekiant vartotojams sudaryti palankesnes sąlygas naudotis kitomis, palankesnėmis mažmeninėmis finansinėmis paslaugomis kitose valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamas informacijos atskleidimas ir tinkama vartotojų apsauga bus labai svarbus siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

20.

4 veiksmas. Kokybės palyginimo svetainės

| 21. | pabrėžia, kad būtų naudinga turėti struktūruotą ir paprastą naudoti ES palyginimo portalą, apimantį visas Europos mažmeninių finansinių paslaugų rinkas; ragina Komisiją šiuo tikslu ištirti įvairius valstybėse narėse jau veikiančius nepriklausomus portalus; pabrėžia, kad palyginimo priemonės turi būti tikslios ir aktualios vartotojams ir turi būti nukreiptos ne tik į produktų kainas, bet ir į jų kokybę, atsižvelgiant ir į kitus kriterijus, pavyzdžiui, ar bankas turi savo filialų tinklą, ar yra galimybė bendrauti tiesiogiai, ar tvari verslo praktika, ir nepamirštant, kad galima lyginti tik panašius produktus; atkreipia dėmesį į tai, kad turėtų būti lyginami tik panašūs produktai siekiant išvengti vartotojų klaidinimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją skatinti tokias priemones kaip vieno langelio principas, kurie padidins konkurenciją ir padės mažmeninių finansinių paslaugų įmonėms; |
| --- | --- |

22.

5 veiksmas. Geresnis Motorinių transporto priemonių draudimas

| 23. | laikosi nuomonės, kad Komisijai pagal programą REFIT atlikus Motorinių transporto priemonių draudimo direktyvos peržiūrą, jos pakeitimai bus itin svarbūs siekiant užtikrinti kompensacijas eismo įvykyje nukentėjusiems asmenims ir sudaryti palankesnes sąlygas užtikrinti tarpvalstybinį draudžiamųjų įvykių nebuvimo nuolaidų pripažinimą ir perkeliamumą, taip pat atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, kad Motorinių transporto priemonių draudimo direktyvos taikymo sritis turėtų būti kuo greičiau persvarstyta siekiant spręsti draudžiamųjų įvykių nebuvimo nuolaidų nepripažinimo klausimą ir užtikrinti, kad ji būtų taikoma esant tokioms aplinkybėms, kurias numatė visi teisės aktų leidėjai; |
| --- | --- |

23.

6 veiksmas. Skaidri kainodara automobilių nuomos atveju

| 24. | ragina Komisiją apsvarstyti, ar būtina imtis naujų iniciatyvų dėl automobilių nuomos pardavimo draudimo siekiant užtikrinti skaidrią kainodarą, apimančią visas automobilių nuomos bendroves visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

24.

7 veiksmas. Tvirtesnė vartojimo kredito bendroji rinka

| 25. | pabrėžia, kad jei Komisija siekia išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima palengvinti tarpvalstybinę prieigą prie paskolų, pirmenybę reikėtų teikti pernelyg didelio vartotojų įsiskolinimo problemai; ragina derinti veiksmus, susijusius su informacijos apie įsiskolinimą koordinavimu, visapusiškai laikantis ES teisės, įskaitant duomenų apsaugos teisės aktus ir vartotojų apsaugos teisės aktus, kad atskiri kreditoriai galėtų sužinoti, kiek įsiskolinęs yra vartotojas, prieš suteikdami jam papildomą kreditą, ir taip sukurti veiksmingesnę rinką, kurioje veiklą vykdantys kredito teikėjai galėtų konkuruoti tarpusavyje; ragina valstybes nares šiuo tikslu visapusiškai įvertinti vartotojų pernelyg didelio įsiskolinimo priežastis; atkreipia dėmesį į tai, kad finansinis švietimas yra veiksmingas būdas apsaugoti vartotojus, kuriems kyla pavojus pernelyg daug įsiskolinti; todėl primygtinai ragina Komisiją propaguoti finansinį švietimą ir skatinti įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą šioje svarbioje srityje; finansų įstaigoms naudojant daugiau klientų duomenų arba didžiųjų duomenų, primena Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuostatas, kuriomis duomenų subjektui suteikiama teisė gauti paaiškinimą dėl sprendimo, priimto automatizuotai tvarkant duomenis, ir užginčyti šį sprendimą; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad neteisingi duomenys galėtų būti keičiami ir kad būtų naudojami tik patikrinami ir aktualūs duomenys; ragina visus suinteresuotus subjektus dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti šių teisių įgyvendinimą; laikosi nuomonės, kad duotas sutikimas naudoti asmens duomenis turi būti dinamiškas ir kad duomenų subjektai turi galėti keisti ir koreguoti savo sutikimą; |
| --- | --- |

25.

8 veiksmas. Sąžiningos vartotojų apsaugos taisyklės

| 26. | prašo Komisijos atidžiai įvertinti, ar valstybių narių vartotojų apsaugos taisyklės ir praktika nesudaro kliūčių tarpvalstybinėms investicijoms ir ar, laikantis nusistovėjusių vidaus rinkos teisės aktų ir teismo praktikos, jos yra pateisinamos svarbesne priežastimi, susijusia su viešuoju interesu, kurios yra būtinos ir proporcingos, atsižvelgiant į siektinus tikslus; pabrėžia, kad svarbiose Europos vartotojų apsaugos taisyklėse dažnai sąmoningai paliekama šiek tiek veikimo laisvės jas perkeliant į nacionalinę teisę, kad būtų galima Europos teisę įtraukti į galiojančius nacionalinės teisės aktus; vis dėlto pabrėžia, kad šalinant nacionalines kliūtis neturi būti pakenkta vartotojų apsaugai ir vartotojų apsauga turėtų išlikti pagrindinis prioritetas rengiant teisės aktus; yra susirūpinęs dėl to, kad daug dokumentų, kuriuos atsižvelgdami į ES teisės aktus rengia mažmeninių finansinių produktų tiekėjai ir paslaugų teikėjai, iš tikrųjų nėra griežtai privalomi pagal teisės aktų reikalavimus ir duoda mažai praktinės naudos vartotojams arba visai jos neduoda, tačiau užkrauna naštą, dėl kurios gali nereikalingai padidėti vartotojų išlaidos; ragina Komisiją persvarstyti tokių dokumentų reikalavimus siekiant procesą racionalizuoti, neaukojant vartotojų apsaugos privalumų; pabrėžia, kad galimybė gauti tinkamą ir suprantamą informaciją yra labai svarbi sudarant vartotojui galimybę priimti pagrįstus finansinius sprendimus; vis dėlto pažymi, kad lemiamas veiksnys yra informacijos kokybė, o ne jos kiekis; pabrėžia, kad reikia kuo veiksmingiau koordinuoti informacijos, skirtos vartotojams, reikalavimus, išdėstytus įvairiuose ES teisės aktuose; pabrėžia, kad turi būti išvengta dvigubų ar prieštaringų reikalavimų atskleisti informaciją, kad nebūtų sukurta nereikalinga biurokratinė našta ir išlaidos ir nebūtų klaidinami klientai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę priimti bendruosius teisės aktus, kad būtų atsisakyta dabartinės atskirų teisės aktų įvairovės, apimančios FPRD, Draudimo produktų platinimo direktyvą, AIFVD ir t. t., siekiant sukurti tvirtą, nuoseklią skaidrumo vartotojams sistemą ir pašalinti nereikalingus bei sudėtingus reikalavimus finansinių paslaugų teikėjams, įskaitant valstybių narių priežiūros konvergenciją; ragina Komisiją skatinti plačiau taikyti Europos priežiūros institucijų įgaliojimus vartotojų apsaugos srityje sektorių teisės aktuose ir į tai atsižvelgti vykdant artėjančią Europos priežiūros institucijų finansavimo ir valdymo peržiūrą; ragina Komisiją pavesti Europos priežiūros institucijoms vadovauti pastangoms užtikrinti valstybių narių taikomos verslo elgesio priežiūros praktikos konvergenciją; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Komisijos ketinimus rengti informavimo didinimo kampaniją, skirtą FIN-NET tinklui, kuris suranda kompetentingą alternatyvaus ginčų sprendimo įstaigą ir taip padeda vartotojams pasinaudoti savo teisėmis nesikreipiant į teismą; mano, kad FIN-NET turėtų ir toliau didinti savo aprėptį, patikslinti savo vaidmenį ir patobulinti savo interneto svetainę; |
| --- | --- |

28.

9 veiksmas. Geresnis kreditingumo vertinimas

| 29. | prašo Komisijos pasiūlyti suderintus tarpvalstybinius kreditingumo vertinimo standartus ir principus, siekiant sumažinti pernelyg didelio įsiskolinimo riziką, atsirandant vis palankesnėms sąlygoms internetu gauti kreditą visoje Europoje, deramai atsižvelgiant į Hipotekos kredito direktyvos ir Vartojimo kredito direktyvos įgyvendinimo ataskaitų išvadas; |
| --- | --- |

29.

10 veiksmas. Mažmeninėms finansinėms paslaugoms skirtos „FinTech“

| 30. | pripažįsta, kad vartotojai turi turėti teisę naudotis programine įranga siekdami atlikti mokėjimus ir dalytis informacija apie save; |
| --- | --- |

30.

| 31. | remia Komisijos ketinimą pateikti visapusišką „FinTech“ veiksmų planą, atsižvelgiant į savo kapitalo rinkų sąjungos ir bendrosios skaitmeninės rinkos (BSR) strategijas, taip prisidedant prie siekio sukurti veiksmingą ir tinkamai veikiančią, integruotą, technologijomis pagrįstą bendrąją finansinių paslaugų rinką, kuri teiktų naudą visiems Europos galutiniams paslaugų gavėjams, tuo pat metu užtikrinant vienodas sąlygas visiems dalyviams; remia Komisijos sukurtą „FinTech“ darbo grupę; pažymi, kad dėl „FinTech“ vystymosi susidariusios naujos situacijos reikia kurti įvairias naujas ir tinkamas apsaugos priemones, tokias kaip, inter alia, vartotojų švietimas apie naujus produktus arba kovos su pinigų plovimu taisyklės ir finansinių svertų taikymas „FinTech“ kredito platformoms; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją išnagrinėti Europos Parlamento rezoliuciją „FinTech“: technologijų įtaka ateities finansų sektoriui“ ir skatinti vartotojų apsaugą, saugumą, inovacijas ir sąžiningą konkurenciją bei užtikrinti, kad principas „vienodos paslaugos – vienoda rizika, vienodos taisyklės, vienoda priežiūra“ būtų taikomas visoms bendrovėms, nepriklausomai nuo sektoriaus ar vietos; pabrėžia, kad „FinTech“ turėtų būti suprantama kaip finansinė veikla, kuri vykdoma pasitelkiant naujas technologijas arba kuriai šios technologijos sudaro galimybes, o ši veikla daro poveikį visam finansų sektoriui visose jo srityse – bankininkystei, draudimui, pensijų fondams, konsultacijoms investavimo klausimais, mokėjimo paslaugoms ir rinkos infrastruktūrai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją sukurti aplinką, kuri būtų palanki inovaciniams sprendimams; pažymi, kad inovacinės bendrovės, pvz., „FinTech“, užtikrina reikiamą konkurenciją veiksmingai mažmeninių finansinių paslaugų rinkai sukurti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad įvairios naujos finansų įstaigos besivadinančios „FinTech“ turi priimti tokią pat atsakomybę už vartotojus ir finansinį stabilumą kaip ir kitos atitinkamos tradicinės įstaigos ir paslaugos; |
| --- | --- |

34.

11 veiksmas. Skaitmeninės tapatybės patikrinimai

| 35. | atkreipia dėmesį į e. parašo ir e. atpažinties teikiamas operacijų palengvinimo galimybes ir ragina Komisiją remtis veikla, susijusia su Elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų reglamentu; pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į asmenis, negalinčius arba nenorinčius naudoti e. parašo ar e. atpažinties; skatina tarpvalstybinės e. atpažinties sąveikumą finansinių paslaugų sektoriuje ir ragina užtikrinti vienodas sąlygas visose valstybėse narėse (ir galbūt už jų ribų – EEE šalyse ir Šveicarijoje); be to, prašo Komisijos skubiai įvertinti dabartines reglamentavimo kliūtis, susijusias su e. atpažinties būdais, ir pabrėžia, kad visos iniciatyvos, kurių imamasi, turėtų būti technologiškai neutralios; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena komisijai, kad reikia nustatyti ir pašalinti reguliavimo kliūtis, trukdančias visoje Europoje taikyti elektroninio parašo sistemas užsakant finansines paslaugas ir visoje ES sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam skaitmeniniam prisijungimui, nemažinant esamų sistemų saugumo ir jų gebėjimo vykdyti ES kovos su pinigų plovimu tvarkos reikalavimus; |
| --- | --- |

36.

12 veiksmas. Finansinių paslaugų pardavimas internetu

| 37. | pabrėžia, kad reikia suderinti esamą skaitmeniniam pasauliui skirtą ES teisinę sistemą, kad būtų neutralizuota vartotojų apsaugai kylanti rizika, susijusi su internetine nuotoline prekyba, ir tokiu būdu sukurti naujų verslo galimybių Europos startuoliams ir „FinTech“; atkreipia dėmesį į vartotojams kylančius pavojus, susijusius su azartiniais lošimais internetu, kurie pateikiami kaip finansiniai produktai, t. y. dvigubo pasirinkimo sandoriai; mano, kad tvirta ir suderinta Europos lygmens priežiūra yra būtina siekiant apsaugoti vartotojus ir išvengti reguliavimo spragų; pabrėžia, kad Europos vartotojų apsaugos standartai taikomi nepriklausomai nuo to, ar pardavimas vyksta naudojantis tradiciniais ar šiuolaikiniais platinimo kanalais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į kibernetinio saugumo svarbą ir apgailestauja dėl to, kad Komisija savo veiksmų plane neskyrė dėmesio kibernetinio saugumo klausimams; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad šie klausimai būtų įtraukti į jos darbo grupės veiklą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad būtina išlaikyti veikiančius įprastus bankus, kurie teikia esmines viešąsias paslaugas ir yra ypač naudingi MVĮ, vyresnio amžiaus ir pažeidžiamiems vartotojams, kurie veikiau nesinaudoja e. bankininkyste ir pirmenybę teikia tiesioginiam bendravimui; pripažįsta, kad uždarant filialus bloginama finansų infrastruktūra vietos lygmeniu ir gali būti daroma didelė žala bendruomenėms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad finansų įstaigoms naudojant daugiau klientų duomenų arba didžiųjų duomenų gali būti naudos vartotojams, pavyzdžiui, pateikiant labiau konkretiems poreikiams pritaikytus, segmentuotus ir pigesnius pasiūlymus, grindžiamus efektyvesniu rizikos ir kapitalo paskirstymu; kita vertus, yra susirūpinęs dėl dinamiškos kainodaros ir dėl to, kad jos taikymas gali pabloginti vartotojų padėtį pasiūlymų palyginimo srityje, ir todėl gali pakenkti veiksmingai konkurencijai ir rizikos pasiskirstymui ir pasidalijimui, kreditų ir draudimo sektoriuje; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OL L 133, 2008 5 22, p. 66.

(2)  OL L 263, 2009 10 7, p. 11.

(3)  OL L 266, 2009 10 9, p. 11.

(4)  OL L 60, 2014 2 28, p. 34.

(5)  OL L 173, 2014 6 12, p. 349.

(6)  OL L 257, 2014 8 28, p. 73.

(7)  OL L 257, 2014 8 28, p. 214.

(8)  OL L 123, 2015 5 19, p. 1.

(9)  OL L 337, 2015 12 23, p. 35.

(10)  OL L 26, 2016 2 2, p. 19.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0434.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0211.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0027.

---

2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/29

---

P8_TA(2017)0438

Teisinė valstybė Maltoje

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės Maltoje (2017/2935(RSP))

(2018/C 356/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 4, 5, 6, 9 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 4, 5, 6, 9 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (ECHR) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (ECHR) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl parduodamos ES pilietybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl parduodamos ES pilietybės (1),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir daugybę Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutarčių, kurios yra privalomos visoms valstybėms narėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir daugybę Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutarčių, kurios yra privalomos visoms valstybėms narėms,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. plenarinio posėdžio diskusiją dėl žiniasklaidos laisvės Maltoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. plenarinio posėdžio diskusiją dėl žiniasklaidos laisvės Maltoje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo ir Europos tyrimų bendradarbių tinklo atskleistus Panamos dokumentus ir Maltos dosjė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo ir Europos tyrimų bendradarbių tinklo atskleistus Panamos dokumentus ir Maltos dosjė,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „ES mechanizmo, kuriuo skatinama demokratija, teisinės valstybės principai ir pagrindinės teisės, kūrimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „ES mechanizmo, kuriuo skatinama demokratija, teisinės valstybės principai ir pagrindinės teisės, kūrimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl teisėtų informatorių, veikiančių viešojo intereso labui, kai atskleidžia konfidencialią bendrovių ir viešojo sektoriaus institucijų informaciją, apsaugos priemonių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl teisėtų informatorių, veikiančių viešojo intereso labui, kai atskleidžia konfidencialią bendrovių ir viešojo sektoriaus institucijų informaciją, apsaugos priemonių (3),

| — | atsižvelgdamas į Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti (PANA komiteto) pranešimą ir rekomendacijas, taip pat pranešimo priedą, skirtą komiteto misijai į Maltą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti (PANA komiteto) pranešimą ir rekomendacijas, taip pat pranešimo priedą, skirtą komiteto misijai į Maltą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai, lygybei, teisinės valstybės principams, žmogaus teisėms vertybėmis ir kadangi tos vertybės yra visuotinės ir bendros valstybėms narėms; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai, lygybei, teisinės valstybės principams, žmogaus teisėms vertybėmis ir kadangi tos vertybės yra visuotinės ir bendros valstybėms narėms;

| B. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas įtvirtinti Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje; kadangi pagal ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį Sąjunga gali imtis veiksmų, kad apsaugotų bendras vertybes, kuriomis ji grįsta; kadangi teisinės valstybės mechanizmas turėtų būti lygiai taip pat taikomas visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas įtvirtinti Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje; kadangi pagal ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį Sąjunga gali imtis veiksmų, kad apsaugotų bendras vertybes, kuriomis ji grįsta; kadangi teisinės valstybės mechanizmas turėtų būti lygiai taip pat taikomas visose valstybėse narėse;

| C. | kadangi ES yra konstitucinė sistema, kuri veikia remiantis tarpusavio pasitikėjimo prielaida, kad valstybės narės laikysis demokratijos, teisinės valstybės principų ir paisys pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra konstitucinė sistema, kuri veikia remiantis tarpusavio pasitikėjimo prielaida, kad valstybės narės laikysis demokratijos, teisinės valstybės principų ir paisys pagrindinių teisių;

| D. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė; |
| --- | --- |

D.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė;

| E. | kadangi 2017 m. spalio 16 d., sprogus automobilyje padėtai bombai, nužudyta su korupcija kovojusi Maltos tiriamosios žurnalistikos atstovė ir tinklaraštininkė Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. spalio 16 d., sprogus automobilyje padėtai bombai, nužudyta su korupcija kovojusi Maltos tiriamosios žurnalistikos atstovė ir tinklaraštininkė Daphne Caruana Galizia;

| F. | kadangi dėl šio nužudymo Maltoje vyko gatvės demonstracijos ir pilietinės visuomenės protestai, per kuriuos buvo reikalaujama teisingumo, atskaitomybės ir teisinės valstybės principų laikymosi; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl šio nužudymo Maltoje vyko gatvės demonstracijos ir pilietinės visuomenės protestai, per kuriuos buvo reikalaujama teisingumo, atskaitomybės ir teisinės valstybės principų laikymosi;

| G. | kadangi Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos pateiktoje 2016 m. ataskaitoje dėl Maltos nustatyta vidutinio lygio (beveik siekianti aukštą lygį) grėsmė, susijusi su žiniasklaidos rinkos pliuralizmu ir politiniu nepriklausomumu, ir nurodyti grėsmę didinantys veiksniai, susiję su duomenų apie žiniasklaidos rinką stoka, žurnalistų ir redaktorių autonomijos apsaugos ir savitvarkos stygiumi, tiesiogine politikų turima žiniasklaidos priemonių nuosavybe ir žiniasklaidos raštingumo politikos stoka (4); |
| --- | --- |

G.

kadangi Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos pateiktoje 2016 m. ataskaitoje dėl Maltos nustatyta vidutinio lygio (beveik siekianti aukštą lygį) grėsmė, susijusi su žiniasklaidos rinkos pliuralizmu ir politiniu nepriklausomumu, ir nurodyti grėsmę didinantys veiksniai, susiję su duomenų apie žiniasklaidos rinką stoka, žurnalistų ir redaktorių autonomijos apsaugos ir savitvarkos stygiumi, tiesiogine politikų turima žiniasklaidos priemonių nuosavybe ir žiniasklaidos raštingumo politikos stoka (4);

| H. | kadangi 2017 m. pasaulio spaudos laisvės indeksas (kurį skelbia organizacija „Žurnalistai be sienų“) rodo, kad plačiai paplitęs (ypač politikų) naudojimasis Maltos įstatymais dėl šmeižto, už kurį skiriamos baudos arba laisvės atėmimo bausmės, yra pagrindinis veiksnys, ribojantis žodžio laisvę Maltoje (5); |
| --- | --- |

H.

kadangi 2017 m. pasaulio spaudos laisvės indeksas (kurį skelbia organizacija „Žurnalistai be sienų“) rodo, kad plačiai paplitęs (ypač politikų) naudojimasis Maltos įstatymais dėl šmeižto, už kurį skiriamos baudos arba laisvės atėmimo bausmės, yra pagrindinis veiksnys, ribojantis žodžio laisvę Maltoje (5);

| I. | kadangi Maltos parlamentas šiuo metu svarsto Maltos vyriausybės pasiūlytą įstatymo projektą, kuriuo panaikinama baudžiamoji atsakomybė už šmeižtą ir įvedamas ad hoc draudimas taikyti bet kokios formos sprendimą ar orderį dėl atsargumo priemonių šmeižto ar garbės ir orumo įžeidimo atvejais pagal kurį nors įstatymą (6); |
| --- | --- |

I.

kadangi Maltos parlamentas šiuo metu svarsto Maltos vyriausybės pasiūlytą įstatymo projektą, kuriuo panaikinama baudžiamoji atsakomybė už šmeižtą ir įvedamas ad hoc draudimas taikyti bet kokios formos sprendimą ar orderį dėl atsargumo priemonių šmeižto ar garbės ir orumo įžeidimo atvejais pagal kurį nors įstatymą (6);

| J. | kadangi politikos atstovai iš įvairiausių politinių partijų Maltoje buvo iškėlę Daphnei Caruanai Galiziai daug kaltinimų šmeižtu; |
| --- | --- |

J.

kadangi politikos atstovai iš įvairiausių politinių partijų Maltoje buvo iškėlę Daphnei Caruanai Galiziai daug kaltinimų šmeižtu;

| K. | kadangi šiemet teismo sprendimu dėl atsargumo priemonių, susijusių su vyriausybės ministro iškelta šmeižto byla, nepasibaigus bylos nagrinėjimui įšaldytos D. Caruanos Galizios banko sąskaitos; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiemet teismo sprendimu dėl atsargumo priemonių, susijusių su vyriausybės ministro iškelta šmeižto byla, nepasibaigus bylos nagrinėjimui įšaldytos D. Caruanos Galizios banko sąskaitos;

| L. | kadangi Maltos žiniasklaidos priemonės pranešė patiriančios didelį spaudimą iš „Pilatus Bank“, tapusio pagrindiniu įtarimų pinigų plovimu objektu, atšaukti arba išimti straipsnius apie šį banką; kadangi „Pilatus Bank“ JAV iškėlė ieškinį Maltos žiniasklaidai dėl banko reputacijos žlugdymo; kadangi nutekinta Finansų žvalgomosios analizės skyriaus parengta atitikties ataskaita atskleidė, kad „Pilatus Bank“ klientai – daugiausia politikoje dalyvaujantys asmenys iš Azerbaidžano, tačiau bankas šiems klientams netaikė sustiprintų deramo kliento patikrinimo priemonių, reikalaujamų pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą; kadangi valdančiosios partijos parlamento narys paragino atlikti tyrimą, susijusį su Finansų žvalgomosios analizės skyriaus informatoriumi; |
| --- | --- |

L.

kadangi Maltos žiniasklaidos priemonės pranešė patiriančios didelį spaudimą iš „Pilatus Bank“, tapusio pagrindiniu įtarimų pinigų plovimu objektu, atšaukti arba išimti straipsnius apie šį banką; kadangi „Pilatus Bank“ JAV iškėlė ieškinį Maltos žiniasklaidai dėl banko reputacijos žlugdymo; kadangi nutekinta Finansų žvalgomosios analizės skyriaus parengta atitikties ataskaita atskleidė, kad „Pilatus Bank“ klientai – daugiausia politikoje dalyvaujantys asmenys iš Azerbaidžano, tačiau bankas šiems klientams netaikė sustiprintų deramo kliento patikrinimo priemonių, reikalaujamų pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą; kadangi valdančiosios partijos parlamento narys paragino atlikti tyrimą, susijusį su Finansų žvalgomosios analizės skyriaus informatoriumi;

| M. | kadangi įtarimų korupcija ir pinigų plovimu, susijusių su politikoje dalyvaujančiais asmenimis Maltoje, centre atsidūręs informatorius pabėgo iš šalies dar prieš Daphnės Caruanos Galizios nužudymą; |
| --- | --- |

M.

kadangi įtarimų korupcija ir pinigų plovimu, susijusių su politikoje dalyvaujančiais asmenimis Maltoje, centre atsidūręs informatorius pabėgo iš šalies dar prieš Daphnės Caruanos Galizios nužudymą;

| N. | kadangi Maltos vyriausybė įgyvendino 2013 m. informatorių apsaugos aktą (7) ir yra viena iš nedaugelio ES valstybių narių, teisės aktuose įtvirtinusių specialias informatorių apsaugos priemones; |
| --- | --- |

N.

kadangi Maltos vyriausybė įgyvendino 2013 m. informatorių apsaugos aktą (7) ir yra viena iš nedaugelio ES valstybių narių, teisės aktuose įtvirtinusių specialias informatorių apsaugos priemones;

| O. | kadangi pagal Maltos Konstituciją ir įstatymus ministras pirmininkas skiria vyriausiąjį policijos komisarą, prezidentas skiria generalinį prokurorą ministro pirmininko teikimu, o teismų pareigūnai nuo 2017 m. skiriami tam tikram komitetui išnagrinėjus jų kandidatūras prieš juos paskiriant (8); kadangi teisėsaugos ir teismų sistemos nepriklausomumui Maltoje gali kelti pavojų tai, kad vyriausybė įgaliota skirti vyriausiąjį policijos komisarą, Finansų žvalgomosios analizės skyriaus vadovą ir generalinį prokurorą; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal Maltos Konstituciją ir įstatymus ministras pirmininkas skiria vyriausiąjį policijos komisarą, prezidentas skiria generalinį prokurorą ministro pirmininko teikimu, o teismų pareigūnai nuo 2017 m. skiriami tam tikram komitetui išnagrinėjus jų kandidatūras prieš juos paskiriant (8); kadangi teisėsaugos ir teismų sistemos nepriklausomumui Maltoje gali kelti pavojų tai, kad vyriausybė įgaliota skirti vyriausiąjį policijos komisarą, Finansų žvalgomosios analizės skyriaus vadovą ir generalinį prokurorą;

| P. | kadangi įvairiuose žiniasklaidos pranešimuose nurodoma, kad daug darbo vietų Maltos valstybinėse įmonėse sukurtos likus kelioms savaitėms iki 2017 m. birželio mėn. rinkimų, ir iškelti klausimai, ar tai buvo padaryta dėl rinkimų; |
| --- | --- |

P.

kadangi įvairiuose žiniasklaidos pranešimuose nurodoma, kad daug darbo vietų Maltos valstybinėse įmonėse sukurtos likus kelioms savaitėms iki 2017 m. birželio mėn. rinkimų, ir iškelti klausimai, ar tai buvo padaryta dėl rinkimų;

| Q. | kadangi Malta atsisakė prisijungti prie Europos prokuratūros, nepriklausomos Sąjungos įstaigos, kuriai suteikti įgaliojimai tirti ES sukčiavimo ir kitų nusikaltimų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams, atvejus ir vykdyti jų baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Malta atsisakė prisijungti prie Europos prokuratūros, nepriklausomos Sąjungos įstaigos, kuriai suteikti įgaliojimai tirti ES sukčiavimo ir kitų nusikaltimų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams, atvejus ir vykdyti jų baudžiamąjį persekiojimą;

| R. | kadangi 2016 m. balandžio mėn. atskleisti Panamos dokumentai parodė, kad iš viso 714 su Malta susijusių įmonių įtrauktos į Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo Panamos dokumentų duomenų bazę; kadangi tuose dokumentuose atskleisti tam tikri faktai, susiję su dabartiniu ministru ir buvusiu ankstesnės kadencijos vyriausybės ministru, taip pat aukšto rango pareigūnais; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2016 m. balandžio mėn. atskleisti Panamos dokumentai parodė, kad iš viso 714 su Malta susijusių įmonių įtrauktos į Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo Panamos dokumentų duomenų bazę; kadangi tuose dokumentuose atskleisti tam tikri faktai, susiję su dabartiniu ministru ir buvusiu ankstesnės kadencijos vyriausybės ministru, taip pat aukšto rango pareigūnais;

| S. | kadangi 2017 m. vasario mėn. Europos Parlamentas surengė delegacijos vizitą į Maltą, vykdydamas Panamos dokumentų tyrimą; kadangi ši delegacija misijos ataskaitoje priėjo prie išvados, kad esama priežasčių manyti, jog Maltos policijos pajėgos nėra tinkamai pasirengusios optimaliai atlikti savo pareigų, taigi, galbūt esama netinkamo administravimo; kadangi ši delegacija pažymėjo, kad nuosprendžių ir konfiskacijos atvejų, susijusių su pinigų plovimu, skaičius Maltoje yra nepaprastai mažas, palyginti su vidutiniu Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitų, perduotų policijai, skaičiumi; kadangi vyriausybės pareigūnas ir buvęs ministras atsisakė patenkinti PANA komiteto prašymą susitikti per šią misiją; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2017 m. vasario mėn. Europos Parlamentas surengė delegacijos vizitą į Maltą, vykdydamas Panamos dokumentų tyrimą; kadangi ši delegacija misijos ataskaitoje priėjo prie išvados, kad esama priežasčių manyti, jog Maltos policijos pajėgos nėra tinkamai pasirengusios optimaliai atlikti savo pareigų, taigi, galbūt esama netinkamo administravimo; kadangi ši delegacija pažymėjo, kad nuosprendžių ir konfiskacijos atvejų, susijusių su pinigų plovimu, skaičius Maltoje yra nepaprastai mažas, palyginti su vidutiniu Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitų, perduotų policijai, skaičiumi; kadangi vyriausybės pareigūnas ir buvęs ministras atsisakė patenkinti PANA komiteto prašymą susitikti per šią misiją;

| T. | kadangi dvi konfidencialios 2016 m. Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitos buvo paskelbtos 2017 m. gegužės mėn. ir padaryta išvada, kad esama pagrindo įtarti pinigų plovimą, susijusį su vyriausybės pareigūnu; kadangi tuo pačiu metu paskelbtoje trečioje ataskaitoje pateikta išsami informacija apie Finansų žvalgomosios analizės skyriaus atliktą „Pilatus Bank“ patikrą vietoje ir įtariama, kad bankas pažeidė Maltos kovos su pinigų plovimu teisės aktus; kadangi „Pilatus Bank“ gavo licenciją labai greitai, palyginti su vidutiniu laikotarpiu, kurio reikia siekiant užtikrinti atitiktį Kapitalo reikalavimų direktyvoje nustatytiems standartams; |
| --- | --- |

T.

kadangi dvi konfidencialios 2016 m. Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitos buvo paskelbtos 2017 m. gegužės mėn. ir padaryta išvada, kad esama pagrindo įtarti pinigų plovimą, susijusį su vyriausybės pareigūnu; kadangi tuo pačiu metu paskelbtoje trečioje ataskaitoje pateikta išsami informacija apie Finansų žvalgomosios analizės skyriaus atliktą „Pilatus Bank“ patikrą vietoje ir įtariama, kad bankas pažeidė Maltos kovos su pinigų plovimu teisės aktus; kadangi „Pilatus Bank“ gavo licenciją labai greitai, palyginti su vidutiniu laikotarpiu, kurio reikia siekiant užtikrinti atitiktį Kapitalo reikalavimų direktyvoje nustatytiems standartams;

| U. | kadangi Finansų žvalgomosios analizės skyriaus vadovas ir vyriausiasis policijos komisaras – abu tiesiogiai skiriami vyriausybės – atsistatydino tuoj netrukus po to, kai parengtos tos ataskaitos; kadangi nepradėtas joks policijos tyrimas dėl šių politikoje dalyvaujantiems asmenims, įskaitant vyriausybės narį, krentančių rimtų įtarimų pinigų plovimu; kadangi minėtoms byloms spręsti paskirti taikos teisėjai; kadangi po Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitų nutekinimo spaudai atleisti du Finansų žvalgomosios analizės skyriaus darbuotojai; |
| --- | --- |

U.

kadangi Finansų žvalgomosios analizės skyriaus vadovas ir vyriausiasis policijos komisaras – abu tiesiogiai skiriami vyriausybės – atsistatydino tuoj netrukus po to, kai parengtos tos ataskaitos; kadangi nepradėtas joks policijos tyrimas dėl šių politikoje dalyvaujantiems asmenims, įskaitant vyriausybės narį, krentančių rimtų įtarimų pinigų plovimu; kadangi minėtoms byloms spręsti paskirti taikos teisėjai; kadangi po Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitų nutekinimo spaudai atleisti du Finansų žvalgomosios analizės skyriaus darbuotojai;

| V. | kadangi apie šiuos įtarimus bent 2017 m. birželio mėn. pranešta Europos Komisijai ir jos paprašyta atlikti išsamesnį tyrimą, kokia yra padėtis Maltoje, kaip ji laikosi trečiosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos ir Kapitalo reikalavimų direktyvos ir ar tinkamai jas įgyvendina; |
| --- | --- |

V.

kadangi apie šiuos įtarimus bent 2017 m. birželio mėn. pranešta Europos Komisijai ir jos paprašyta atlikti išsamesnį tyrimą, kokia yra padėtis Maltoje, kaip ji laikosi trečiosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos ir Kapitalo reikalavimų direktyvos ir ar tinkamai jas įgyvendina;

| W. | kadangi ES pilietybė – vienas didžiausių ES pasiekimų ir kadangi pagal ES Sutartis gyvenamosios vietos ir pilietybės klausimai priklauso išimtinei valstybių narių kompetencijai; kadangi ES turi įgaliojimus stebėti valstybių narių kovos su korupcija priemones; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES pilietybė – vienas didžiausių ES pasiekimų ir kadangi pagal ES Sutartis gyvenamosios vietos ir pilietybės klausimai priklauso išimtinei valstybių narių kompetencijai; kadangi ES turi įgaliojimus stebėti valstybių narių kovos su korupcija priemones;

| X. | kadangi nusistovėjusioje ES Teisingumo Teismo praktikoje patvirtinta, kad kiekviena valstybė narė, deramai atsižvelgdama į Sąjungos teisę, pati nustato pilietybės įgijimo ir praradimo sąlygas; kadangi, įsigaliojus Mastrichto sutarčiai, valstybės narės pilietybės suteikimas reiškia ir ES pilietybės suteikimą, taigi, dideles papildomas teises, o tai reiškia, kad valstybės narės priimami natūralizacijos sprendimai tikrai daro poveikį kitoms valstybėms narėms ir ES; |
| --- | --- |

X.

kadangi nusistovėjusioje ES Teisingumo Teismo praktikoje patvirtinta, kad kiekviena valstybė narė, deramai atsižvelgdama į Sąjungos teisę, pati nustato pilietybės įgijimo ir praradimo sąlygas; kadangi, įsigaliojus Mastrichto sutarčiai, valstybės narės pilietybės suteikimas reiškia ir ES pilietybės suteikimą, taigi, dideles papildomas teises, o tai reiškia, kad valstybės narės priimami natūralizacijos sprendimai tikrai daro poveikį kitoms valstybėms narėms ir ES;

| Y. | kadangi Maltos vyriausybė 2014 m. sukūrė individualių investuotojų programą, pagal kurią Maltos ir ES pilietybė parduodama trečiųjų šalių piliečiams už 650 000 EUR; kadangi tokiu būdu pilietybę įgijusių asmenų sąrašas neatskleidžiamas, nes jų pavardės neįtraukiamos į skelbiamą natūralizacijos būdu pilietybę įgijusių asmenų sąrašą; kadangi nutekintoje 2016 m. Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitoje išsakomas susirūpinimas dėl galimos korupcijos, susijusios su šios programos administravimu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Maltos vyriausybė 2014 m. sukūrė individualių investuotojų programą, pagal kurią Maltos ir ES pilietybė parduodama trečiųjų šalių piliečiams už 650 000 EUR; kadangi tokiu būdu pilietybę įgijusių asmenų sąrašas neatskleidžiamas, nes jų pavardės neįtraukiamos į skelbiamą natūralizacijos būdu pilietybę įgijusių asmenų sąrašą; kadangi nutekintoje 2016 m. Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitoje išsakomas susirūpinimas dėl galimos korupcijos, susijusios su šios programos administravimu;

| Z. | kadangi vyriausybė administruoti šią individualių investuotojų programą pavedė „Nexia BT“, tarpininkui, kuris minimas Panamos dokumentuose kaip patikos fondų ir lengvatinio apmokestinimo įmonių Maltos politikoje dalyvaujantiems asmenims, įskaitant vyriausybės narį, steigėjas; kadangi Panamos dokumentai rodo, kad „Nexia BT“ neatliko deramų patikrinimų teikdama visą informaciją, kurios reikia siekiant nustatyti, kokią nuosavybę naudinga įsigyti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi vyriausybė administruoti šią individualių investuotojų programą pavedė „Nexia BT“, tarpininkui, kuris minimas Panamos dokumentuose kaip patikos fondų ir lengvatinio apmokestinimo įmonių Maltos politikoje dalyvaujantiems asmenims, įskaitant vyriausybės narį, steigėjas; kadangi Panamos dokumentai rodo, kad „Nexia BT“ neatliko deramų patikrinimų teikdama visą informaciją, kurios reikia siekiant nustatyti, kokią nuosavybę naudinga įsigyti;

| AA. | kadangi Europolo finansinės žvalgybos grupės ataskaitoje „Nuo įtarimų prie veiksmų – finansinės žvalgybos panaudojimas siekiant didesnio veiklos poveikio“ pažymėta, kad tam tikri asmenys, įskaitant nusikalstamas organizacijas, piktnaudžiavo Maltos internetinių įmonių paslaugomis, kad paslėptų nusikaltimų pėdsakus; kadangi nederėtų manyti, kad tai būdinga visoms įmonėms; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europolo finansinės žvalgybos grupės ataskaitoje „Nuo įtarimų prie veiksmų – finansinės žvalgybos panaudojimas siekiant didesnio veiklos poveikio“ pažymėta, kad tam tikri asmenys, įskaitant nusikalstamas organizacijas, piktnaudžiavo Maltos internetinių įmonių paslaugomis, kad paslėptų nusikaltimų pėdsakus; kadangi nederėtų manyti, kad tai būdinga visoms įmonėms;

| 1. | griežtai smerkia Daphnės Caruanos Galizios nužudymą ir ragina Maltos vyriausybę imtis visų reikiamų priemonių, kad jos žudikai būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina atlikti nepriklausomą tarptautinį Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimą; teigiamai vertina Maltos institucijų veiksmus, joms pakvietus tarptautinius teisėsaugos organus, be kita ko, JAV federalinį tyrimų biurą, ir Nyderlandų teismo ekspertizės specialistus dalyvauti tyrime; ragina visapusiškai įtraukti Europolą į visą šį tyrimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad tiriamosios žurnalistikos atstovų ir informatorių apsauga yra itin svarbus visuomenės interesas; ragina Maltos institucijas ir visas ES valstybes nares užtikrinti žurnalistų ir informatorių asmens ir pragyvenimo šaltinio apsaugą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Pirmininkų sueigą įsteigti Europos Daphnės Caruanos Galizios premiją už tiriamąją žurnalistiką, kuri kasmet būtų teikiama už išskirtinę tiriamosios žurnalistikos veiklą Europoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad įvykiai Maltoje per pastaruosius metus kelia didelį susirūpinimą dėl teisinės valstybės principų, demokratijos ir pagrindinių teisių, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir policijos bei teismų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją užmegzti dialogą su Maltos vyriausybe dėl teisinės valstybės principų taikymo Maltoje ir užtikrinti pagarbą Europos vertybėms; ragina Komisiją nuolat visapusiškai informuoti Parlamentą apie savo vertinimą; pakartoja, kad būtinas reguliarus stebėsenos ir dialogo procesas, į kurį būtų įtrauktos visos valstybės narės, siekiant apsaugoti ES pamatines demokratijos, pagrindinių teisių ir teisinės valstybės vertybes, dalyvaujant Tarybai, Komisijai ir Parlamentui, kaip pažymima 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo (Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto) sukūrimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja, kad Maltos policija neištyrė kelių rimtų įtarimų korupcija ir kovos su pinigų plovimu bei bankų priežiūros įpareigojimų pažeidimu, nes tai kelia grėsmę teisinei valstybei šioje valstybėje narėje; pripažįsta, kad vykdomi keli taikos teisėjų tyrimai, susiję su kai kuriais šių įtarimų; konkrečiai apgailestauja dėl to, kad iki šiol Maltoje neatliktas policijos tyrimas dėl nutekintose Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitose atskleistos informacijos apie Panamos dokumentus ir politikoje dalyvaujančius asmenis, ir pažymi, kad kai kurie Finansų žvalgomosios analizės skyriaus ataskaitose įvardyti asmenys tebeina pareigas vyriausybėje; ragina Maltos vyriausiąjį policijos komisarą pradėti tokį tyrimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į Maltos vyriausiojo teisėjo komentarus dėl teisinės valstybės ir pritaria jam, kad neužtikrinus tinkamos teisėsaugos neįmanoma Maltoje apsaugoti teisinės valstybės (9); |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl po vizito į Maltą parengtos PANA komiteto ataskaitos, kurioje teigiama, kad už atitiktį, kovą su sukčiavimu ir finansiniais nusikaltimais atsakingos valstybinės institucijos yra labai politizuotos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją patikrinti, ar Malta laikosi trečiosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos ir Kapitalo reikalavimų direktyvos; pažymi, kad Malta yra viena iš kelių valstybių narių, prieš kurias Komisija ėmėsi pradinių pažeidimo procedūros veiksmų už tai, kad iki 2017 m. birželio 26 d. termino į nacionalinę teisę neperkelta ketvirtoji Kovos su pinigų plovimu direktyva; pripažįsta, kad šis perkėlimas į nacionalinę teisę jau vyksta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Maltos valdžios institucijas prisijungti prie Europos prokuratūros siekiant bendradarbiauti su kitomis dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis kovojant su ES sukčiavimu ir kitais nusikaltimais, kurie daro poveikį Sąjungos finansiniams interesams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Maltos priežiūros ir teismų institucijas ištirti „Pilatus Bank“ licencijavimo procesą, visų pirma tai, ar įvykdyti finansų įstaigų valdymo organo kompetencijos ir tinkamumo reikalavimai, nurodyti Kapitalo reikalavimų direktyvoje, ir ištirti, kaip „Nexia BT“ laikosi Kovos su pinigų plovimu direktyvos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja dažnai Parlamento narių išreiškiamą susirūpinimą dėl pilietybės įgijimo pasinaudojant investavimo programomis, be kita ko, Maltoje ir kitose ES valstybėse narėse; ragina Maltą atskleisti, kas įsigijo Maltos pasą ir kokias teises jis suteikia, kokios apsaugos priemonės taikomos siekiant užtikrinti, kad visi šie nauji piliečiai iš tiesų praleistų Maltoje vienerius metus prieš įsigydami pilietybę; ragina Komisiją stebėti tokias pilietybės programas valstybėse narėse, nes jos turi tinkamai atsižvelgti į ES teisę veikdamos savo kompetencijos srityje, susijusioje su pilietybe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Maltą ir visas kitas valstybes nares užtikrinti, kad prioritetas būtų teikiamas kovai su mokesčių slėpimu ir kad šiam tikslui būtų skiriami visi reikiami ištekliai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja dėl Komisijos sprendimo nepaskelbti ES kovos su korupcija ataskaitos 2017 m.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Europos Tarybai ir Maltos Respublikos Prezidentui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 482, 2016 12 23, p. 117.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0409.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0402.

(4)  Nenadic, Iva, 2016. „Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija 2016 m. – Grėsmių žiniasklaidos pliuralizmui stebėjimas ES ir už jos ribų. Ataskaita apie šalį: Malta“. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras. Atsisiųsti galima adresu http://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2016-results/malta/

(5)  Žr. https://rsf.org/en/malta

(6)  Maltos vyriausybė, įstatymo projektas „Įstatymas, kuriuo atnaujinamas žiniasklaidos ir garbės ir orumo įžeidimo klausimų reguliavimas ir nustatomi su šiais klausimais susiję tolesni ar papildomi veiksmai“, 26 straipsnio 6 dalis. Žr. http://justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=28292&l=1

(7)  Žr. http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=25151&l=1

(8)  2016 m. įstatymas Nr. XLIV, 5 straipsnio 96A dalis, http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=27835&l=1

(9)  http://www.independent.com.mt/articles/2017-10-02/local-news/Chief-Justice-boldly-speaks-out-about-rule-of-law-need-for-proper-law-enforcement-6736179695

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/34

---

P8_TA(2017)0439

Daugiašalių derybų padėtis rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai, vyksiančiai 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (2017/2861(RSP))

(2018/C 356/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge priimtą PPO ministrų deklaraciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge priimtą PPO ministrų deklaraciją (2),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (Dohos darbotvarkė), visų pirma į 2008 m. spalio 9 d. (3), 2009 m. gruodžio 16 d. (4), 2011 m. rugsėjo 14 d. (5), 2013 m. lapkričio 21 d. (6) ir 2015 m. lapkričio 26 d. (7) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (Dohos darbotvarkė), visų pirma į 2008 m. spalio 9 d. (3), 2009 m. gruodžio 16 d. (4), 2011 m. rugsėjo 14 d. (5), 2013 m. lapkričio 21 d. (6) ir 2015 m. lapkričio 26 d. (7) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio mėn. Balyje vykusios 9-osios ministrų konferencijos rezultatus ir visų pirma prekybos lengvinimo susitarimą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio mėn. Balyje vykusios 9-osios ministrų konferencijos rezultatus ir visų pirma prekybos lengvinimo susitarimą (8),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. Nairobyje vykusios 10-osios ministrų konferencijos rezultatus ir 2015 m. gruodžio 19 d. priimtą ministrų deklaraciją (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. Nairobyje vykusios 10-osios ministrų konferencijos rezultatus ir 2015 m. gruodžio 19 d. priimtą ministrų deklaraciją (9),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 14 d. Ženevoje vykusios parlamentinės konferencijos metinės sesijos PPO klausimais metu bendru sutarimu priimtą baigiamąjį dokumentą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 14 d. Ženevoje vykusios parlamentinės konferencijos metinės sesijos PPO klausimais metu bendru sutarimu priimtą baigiamąjį dokumentą (10),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (11),

| — | atsižvelgdamas į 6-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2017 m. liepos 11–13 d. Ženevoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 6-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2017 m. liepos 11–13 d. Ženevoje (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi PPO nuo pat jos sukūrimo atliko itin svarbų vaidmenį stiprinant daugiašališkumą, skatinant įtraukią pasaulio ekonominę tvarką ir puoselėjant atvirą, taisyklėmis grindžiamą ir nediskriminacinę daugiašalę prekybos sistemą; kadangi Dohos derybų raundas buvo pradėtas 2001 m. siekiant sukurti naujas prekybos galimybes, sugriežtinti daugiašalės prekybos taisykles ir ištaisyti esamus prekybos sistemos pusiausvyros sutrikimus derybų metu dėmesį sutelkiant į besivystančių šalių ir, visų pirma, mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius ir interesus; |
| --- | --- |

A.

kadangi PPO nuo pat jos sukūrimo atliko itin svarbų vaidmenį stiprinant daugiašališkumą, skatinant įtraukią pasaulio ekonominę tvarką ir puoselėjant atvirą, taisyklėmis grindžiamą ir nediskriminacinę daugiašalę prekybos sistemą; kadangi Dohos derybų raundas buvo pradėtas 2001 m. siekiant sukurti naujas prekybos galimybes, sugriežtinti daugiašalės prekybos taisykles ir ištaisyti esamus prekybos sistemos pusiausvyros sutrikimus derybų metu dėmesį sutelkiant į besivystančių šalių ir, visų pirma, mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius ir interesus;

| B. | kadangi ES nuolat propagavo tvirtą daugiašalėmis taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą ir kartu pripažino, kad taikant papildomus metodus, pvz., sudarant dvišalius, regioninius ir keliašalius susitarimus, taip pat gali būti skatinama atverti prekybą ir vystyti ekonomiką, visų pirma, pradedant liberalizavimo procesą ir atnaujinant taisykles ir tvarką politikos srityse, kurių klausimus ne taip išsamiai sprendžia PPO, ir taip gali būti remiama daugiašalė sistema, jeigu tokie susitarimai suderinami su PPO reikalavimais, yra grindžiami bendromis taisyklėmis ir sudaro sąlygas užtikrinti daugiašališkumo principo taikymo galimybę ateityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES nuolat propagavo tvirtą daugiašalėmis taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą ir kartu pripažino, kad taikant papildomus metodus, pvz., sudarant dvišalius, regioninius ir keliašalius susitarimus, taip pat gali būti skatinama atverti prekybą ir vystyti ekonomiką, visų pirma, pradedant liberalizavimo procesą ir atnaujinant taisykles ir tvarką politikos srityse, kurių klausimus ne taip išsamiai sprendžia PPO, ir taip gali būti remiama daugiašalė sistema, jeigu tokie susitarimai suderinami su PPO reikalavimais, yra grindžiami bendromis taisyklėmis ir sudaro sąlygas užtikrinti daugiašališkumo principo taikymo galimybę ateityje;

| C. | kadangi 2013 m. vykusios 9-osios ministrų konferencijos rezultatai buvo svarbūs sisteminiu požiūriu ir, visų pirma, sudarytas prekybos lengvinimo susitarimas, kuris yra reikšmingiausias daugiašalis prekybos susitarimas, sudarytas nuo PPO įsteigimo 1995 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m. vykusios 9-osios ministrų konferencijos rezultatai buvo svarbūs sisteminiu požiūriu ir, visų pirma, sudarytas prekybos lengvinimo susitarimas, kuris yra reikšmingiausias daugiašalis prekybos susitarimas, sudarytas nuo PPO įsteigimo 1995 m.;

| D. | kadangi tam tikros PPO narės bando pakenkti dabartiniam tarptautinės prekybos ginčų sprendimo būdui; kadangi PPO apeliacinėje taryboje netrukus bus minimalus būtinas skaičius teisėjų, kad ji galėtų veikti; kadangi neseniai Jungtinės Valstijos atmetė ES ir kai kurių Lotynų Amerikos šalių pasiūlymus pradėti atrankos procesą siekiant užpildyti laisvas vietas, kurių vis daugėja; kadangi dėl šios aklavietės, dėl kurios dvi iš septynių Apeliacinės tarybos narių vietų jau yra laisvos, galėtų žlugti sistema, kuri yra labai svarbi siekiant sureguliuoti pasaulio galingiausių prekiaujančių šalių ginčus; |
| --- | --- |

D.

kadangi tam tikros PPO narės bando pakenkti dabartiniam tarptautinės prekybos ginčų sprendimo būdui; kadangi PPO apeliacinėje taryboje netrukus bus minimalus būtinas skaičius teisėjų, kad ji galėtų veikti; kadangi neseniai Jungtinės Valstijos atmetė ES ir kai kurių Lotynų Amerikos šalių pasiūlymus pradėti atrankos procesą siekiant užpildyti laisvas vietas, kurių vis daugėja; kadangi dėl šios aklavietės, dėl kurios dvi iš septynių Apeliacinės tarybos narių vietų jau yra laisvos, galėtų žlugti sistema, kuri yra labai svarbi siekiant sureguliuoti pasaulio galingiausių prekiaujančių šalių ginčus;

| E. | kadangi 2015 m. vykusios 10-osios ministrų konferencijos rezultatai buvo taip pat labai svarbūs, nes, visų pirma, priimti šeši ministrų sprendimai dėl žemės ūkio, medvilnės ir dėl klausimų, susijusių su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, įskaitant įsipareigojimą panaikinti eksporto subsidijas žemės ūkio produktų eksportui, ir tai, ko gero, yra pats svarbiausias rezultatas žemės ūkio srityje, kada nors pasiektas PPO; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. vykusios 10-osios ministrų konferencijos rezultatai buvo taip pat labai svarbūs, nes, visų pirma, priimti šeši ministrų sprendimai dėl žemės ūkio, medvilnės ir dėl klausimų, susijusių su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, įskaitant įsipareigojimą panaikinti eksporto subsidijas žemės ūkio produktų eksportui, ir tai, ko gero, yra pats svarbiausias rezultatas žemės ūkio srityje, kada nors pasiektas PPO;

| F. | kadangi pastaruoju metu vykusios diskusijos dėl to, kaip toliau spręsti klausimą dėl Dohos vystymosi darbotvarkės, akivaizdžiai parodė, kad PPO narių nuomonės klausimu, kaip toliau tęsti derybas, skiriasi, ir todėl reikia peržiūrėti tikslų mastą, norint iš tikrųjų pasiekti rezultatų pagal visus derybų ramsčius, ir kad, atliekant šią peržiūrą, reikia visapusiškai atsižvelgti į šiandieninės prekybos aplinkos tikrovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi pastaruoju metu vykusios diskusijos dėl to, kaip toliau spręsti klausimą dėl Dohos vystymosi darbotvarkės, akivaizdžiai parodė, kad PPO narių nuomonės klausimu, kaip toliau tęsti derybas, skiriasi, ir todėl reikia peržiūrėti tikslų mastą, norint iš tikrųjų pasiekti rezultatų pagal visus derybų ramsčius, ir kad, atliekant šią peržiūrą, reikia visapusiškai atsižvelgti į šiandieninės prekybos aplinkos tikrovę;

| G. | kadangi dėl skaitmeninės ekonomikos pertvarkos atsiveria naujų prekybos kanalų, dėl kurių mažosioms ir vidutinėms įmonėms sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti pasaulio prekyboje pasinaudojant e. prekyba; kadangi vis dažniau pastebima, kad šioje srityje PPO galėtų atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl skaitmeninės ekonomikos pertvarkos atsiveria naujų prekybos kanalų, dėl kurių mažosioms ir vidutinėms įmonėms sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti pasaulio prekyboje pasinaudojant e. prekyba; kadangi vis dažniau pastebima, kad šioje srityje PPO galėtų atlikti svarbų vaidmenį;

| H. | kadangi 11-oji PPO ministrų konferencija vyks 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (Argentina); |
| --- | --- |

H.

kadangi 11-oji PPO ministrų konferencija vyks 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (Argentina);

| 1. | pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs siekti ilgalaikės naudos, gaunamos laikantis daugiašališkumo principo, ir ragina parengti prekybos darbotvarkę, kuri visų labui būtų grindžiama laisva, sąžininga ir taisyklėmis paremta prekyba, kurią vykdant būtų remiama darnaus vystymosi darbotvarkė ir pirmenybė teikiama socialiniams, aplinkosaugos ir žmogaus teisių klausimams ir kuria būtų užtikrinama, kad daugiašaliu lygmeniu sutartos ir suderintos taisyklės būtų vienodai taikomos visiems; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia remtis rezultatais, dėl kurių susitarta 9-ojoje ir 10-ojoje ministrų konferencijose, kad būtų galima imtis esminių pažangių veiksmų ir užtikrinti, kad jų būtų imamasi 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vyksiančioje 11-ojoje ministrų konferencijoje, siekiant išlaikyti ir stiprinti daugiašalės prekybos struktūrą; pabrėžia, kad, nepaisant to, šalys turėtų siekti naujų politikos tikslų, pavyzdžiui, skaitmeninės prekybos ir investavimo skatinimo srityse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina visas PPO nares pasinaudoti postūmiu, atsiradusiu dėl pastaruoju metu pasiektos pažangos, atsižvelgiant į strateginį tikslą stiprinti daugiašalę prekybos sistemą ir poreikį konsoliduoti PPO, kaip prekybos derybų centrą, kartu pripažįstant, kad, siekiant įveikti dabartines problemas, būtini nauji metodai; pripažįsta, kad lankstumas, atvirumas, įtraukumas ir politiniai įsipareigojimai bus itin svarbūs visuotinai ir išlaikant pusiausvyrą bei realiai siekiant pažangos visais likusiais Dohos vystymosi darbotvarkės klausimais; mano, kad nuo Dohos vystymosi derybų raundo pradžios 2001 m. pasaulis iš esmės pasikeitė ekonominiu, politiniu ir technologiniu aspektais ir kad reikia aptarti naujus iššūkius, kaip antai, e. prekybą, skaitmeninę prekybą, investicijų skaidrumą, subsidijas ir perteklinius pajėgumus, pasaulines vertės grandines, viešuosius pirkimus, vidaus reglamentavimą paslaugų srityje, labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, didesnį prekybos, darbo ir aplinkos apsaugos darbotvarkių suderinamumą, kurių Dohos vystymosi darbotvarkė neapima, ir kad juos aptarti galima nedarant poveikio likusiems neišspręstiems Dohos vystymosi darbotvarkės klausimams; pabrėžia, kad reikia suteikti besivystančioms šalims sąlygas pačioms rasti būdų, kaip šiuose naujuose sektoriuose ir toliau išsaugoti sąžiningas galimybes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, jog svarbu, kad PPO veiktų kaip veiksmingas ir efektyvus derybų forumas, kuriame būtų aptariami visi jos narėms svarbūs klausimai ir suteikiama galimybė pradėti diskusiją su pasauline prekyba susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad reikia atvykti į Buenos Aires su gerai parengtais dokumentų tekstų pasiūlymais, kad būtų užtikrintos skaidresnės ir įtraukesnės derybos, nes vedant komitetų lygmens derybas ministrų konferencijai turėtų būti kruopščiai pasirengta; šiuo atžvilgiu palankiai vertina pažangias derybas tam tikrais klausimais, pavyzdžiui, dėl žuvininkystės sektoriaus subsidijų, kurios yra būdas kovoti su peržvejojimu, taip pat su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atsižvelgia į pateiktus pasiūlymus dėl valstybių vidaus paramos žemės ūkiui, įskaitant bendrą ES ir Brazilijos pasiūlymą; mano, kad diskusijų šioje srityje pažanga galėtų būti svarbiausias 11-osios ministrų konferencijos rezultatas; todėl pakartoja, kad reikia rasti nuolatinį sprendimą dėl viešųjų atsargų kaupimo aprūpinimo maistu tikslais, dėl paramos už medvilnę ir subsidijų, atsižvelgiant į Nairobio ministrų konferencijos sprendimą; pabrėžia, kad derybos šiuo klausimu, taip pat galimas jų rezultatas neturi būti laikomi viršesniais už diskusijas dėl bendros žemės ūkio politikos ateities; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, kad derantis svarbu daryti pažangą ir siekti rezultatų, susijusių su narių iškeltais kitais klausimais, įskaitant vidaus paslaugų reglamentavimą, e. prekybą, investavimo palengvinimą, horizontaliąsias subsidijas, skaidrumo didinimą ir geros reguliavimo praktikos tobulinimą MVĮ naudai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad būsimos ministrų konferencijos rezultatai turėtų aiškiai parodyti, kad pripažįstama darnaus vystymosi tikslų iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų svarba kovojant su klimato kaita ir vaidmuo, kurį prekyba gali atlikti padedant jų siekti, ir ministrų konferencijoje turi būti nustatyti konkretūs veiksmai, kurių reikia imtis šioje srityje, atsižvelgiant į tai, kad visuotiniai standartai ir daugiašalės sąlygos yra naudingi pasaulinei prekybai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar karta patvirtina ryšį tarp lyčių lygybės ir įtraukaus vystymosi, ir kartu pabrėžia, kad moterų įgalėjimas yra itin svarbus veiksnys siekiant panaikinti skurdą, taip pat kad kliūčių moterims dalyvauti prekyboje panaikinimas yra ypač svarbus ekonominei plėtrai; pripažįsta, kad reikia kurti intervencines priemones, kuriomis būtų siekiama panaikinti įvairias kliūtis, dėl kurių ribojamos moterų galimybės ekonomikoje; ragina PPO nares į ministrų konferencijos sprendimus įtraukti darbo programą siekiant užtikrinti, kad 2017 m. ministrų konferencijos rezultatai apimtų ir tokią prekybos politiką, kurią vykdant būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į 2017 m. liepos mėn. Ženevoje surengtą 6-ąją pagalbos prekybai peržiūros konferenciją „Prekybos, įtraukumo ir junglumo skatinimas siekiant darnaus vystymosi“, kurioje didelis dėmesys, be kita ko, skirtas poreikiui panaikinti skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pritaria požiūriui, kad, siekiant palengvinti e. prekybą ir skaitmenines galimybes paversti prekybos tikrove, šios mintys turėtų tapti konkrečiais veiksmais; pabrėžia, kad geresnis junglumas suteikia daugiau verslo galimybių, nes tai padeda lengviau ir pigiau į rinkas patekti ir besivystančiose šalyse esančių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių verslininkams; šiuo atžvilgiu pažymi, kad investicijos į infrastruktūrą tebėra viena svarbiausių iššūkių ir labai svarbu šioje srityje daryti pažangą; todėl ragina PPO nares skatinti investicijas į infrastruktūrą, be kitų iniciatyvų, skatinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog svarbu aptarti galimą prekybos politikos atsaką į tai, kad prekybos prekėmis srityje teikiama vis daugiau pridėtinių paslaugų (vadinamasis 5-asis režimas); |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant PPO parengti privalomų daugiašalių e. prekybos principų rinkinį; remia 2017 m. birželio mėn. Prekybos paslaugomis tarybos nariams pristatytą ES komunikatą „Palankios aplinkos kūrimas siekiant palengvinti sandorius internetu“, kuriame pristatytas labai reikalingas ir laiku nustatytas bendrųjų principų dėl vartotojų apsaugos, nepageidaujamų pranešimų, tapatumo nustatymo ir patikimumo užtikrinimo paslaugų ir elektroninių sutarčių rinkinys, kuris turėtų padėti didinti internetu perkančių vartotojų pasitikėjimą ir kurti skaitmeninei prekybai palankią aplinką; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skatina atnaujinti keliašales prekybos derybas dėl Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. vasario 22 d. įsigaliojo prekybos lengvinimo susitarimas; mano, kad šis susitarimas bus labai naudingas visoms PPO narėms ir visų pirma besivystančioms šalims ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, nes dėl jo padidės skaidrumas ir teisinis tikrumas, taip pat sumažės administracinės išlaidos ir muitinės procedūrų trukmė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog svarbu, kad visos PPO narės įgyvendintų ir Nairobyje, ir Balyje priimtus sprendimus, įskaitant naujų eksporto galimybių paslaugų teikėjams iš mažiausiai išsivysčiusių šalių sukūrimą taikant išimtį paslaugų srityje mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir reglamentavimo, taikomo kilmės taisyklėms, supaprastinimą; atkreipia dėmesį į vis didėjantį PPO narių susidomėjimą paslaugų teikimo lengvinimo susitarimu; ragina daugiašaliu lygmeniu dėti daugiau pastangų siekiant gerokai supaprastinti ir suderinti kilmės taisykles; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia itin didelę PPO svarbą užtikrinant taisyklėmis pagrįstą prekybos sistemą ir mano, kad labai svarbu užtikrinti jos sprendimų įgyvendinimą, jos privalomų įpareigojimų vykdymo užtikrinimą ir prekybos ginčų sprendimą, taip pat pabrėžia jos išskirtinį indėlį skatinant didesnį skaidrumą ir tarpusavio vertinimą, visų pirma taikant prekybos politikos peržiūros mechanizmą; išreiškia didžiausią susirūpinimą dėl to, kad kelios Apeliacinės tarybos pareigybės ir toliau lieka laisvos, o tai labai varžo šio itin svarbaus organo darbą ir dėl to kyla grėsmė dabartiniam tinkamam tarptautinės prekybos ginčų sprendimo būdui, ir primygtinai ragina greitai priimti sprendimą dėl šių laisvų vietų užpildymo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad reikia parengti galutinę 11-osios ministrų konferencijos deklaraciją, kurioje narės galėtų nurodyti naujas ir Dohos vystymosi derybų raundo darbotvarkėje išvardytas sritis, kuriose jos pradės ir tęs derybas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad Parlamentas ir toliau aktyviai dalyvautų rengiantis 11-ajai ministrų konferencijai, kad jam būtų skubiai teikiama naujausia informacija ir vykstant 2017 m. ministrų konferencijai su juo būtų konsultuojamasi; ragina Komisiją toliau teikti atitinkamus argumentus PPO narėms, kad šios didintų parlamentinio aspekto svarbą PPO organizacijoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina PPO nares užtikrinti demokratinį teisėtumą ir skaidrumą stiprinant PPO parlamentinį aspektą; todėl pabrėžia, kad būtina užtikrinti geresnes parlamentų narių galimybes susipažinti su derybomis dėl prekybos, dalyvauti rengiant ir įgyvendinant PPO sprendimus ir užtikrinti deramą prekybos politikos priežiūrą savo piliečių labui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad 2017 m. spalio 9 ir 10 d. Marakeše vykusioje mažojoje ministrų konferencijoje nepadaryta daug pažangos, susijusios su 11-ąja ministrų konferencija; ragina visas šalis vykdyti visus savo įsipareigojimus ir per derybas politiniais pareiškimais parodytą ryžtą paversti konkrečiais veiksmais, siekiant užtikrinti, kad per 11-ąją ministrų konferenciją, vyksiančią Buenos Airėse, pavyktų pasiekti teigiamų rezultatų ir sukurti tvirtą pagrindą tolesniems veiksmams ir sprendimams po 2017 m. ministrų konferencijos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje posėdžiavusių ministrų deklaracija (WT/MIN(01)/DEC/1):

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  Honkonge 2005 m. gruodžio 18 d. priimta ministrų deklaracija WT/MIN(05)DEC:

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 31.

(4)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 1.

(5)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 84.

(6)  OL C 436, 2016 11 24, p. 6.

(7)  OL C 366, 2017 10 27, p. 140.

(8)  Balyje 2013 m. gruodžio 7 d. priimta ministrų deklaracija (WT/MIN(13)DEC):

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(9)  Nairobyje 2015 m. gruodžio 19 d. priimta ministrų deklaracija (WT/MIN(15)DEC):

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/nairobipackage_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade16/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/38

---

P8_TA(2017)0441

Veiksmų planas gamtai, piliečiams ir ekonomikai

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2017/2819(RSP))

(2018/C 356/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai“ (COM(2017)0198), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai“ (COM(2017)0198),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūros (1),

| — | atsižvelgdamas į ES gamtos srities teisės aktų (Paukščių ir Buveinių direktyvų) tinkamumo patikrą (SWD(2016)0472), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gamtos srities teisės aktų (Paukščių ir Buveinių direktyvų) tinkamumo patikrą (SWD(2016)0472),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 1/2017 „Būtina daugiau pastangų įgyvendinant tinklą „Natura 2000“, kad būtų išnaudotos visos jo galimybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 1/2017 „Būtina daugiau pastangų įgyvendinant tinklą „Natura 2000“, kad būtų išnaudotos visos jo galimybės“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Ataskaitų teikimas pagal ES buveinių direktyvą ir Paukščių direktyvą 2007–2012 m. ES gamtos būklė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Ataskaitų teikimas pagal ES buveinių direktyvą ir Paukščių direktyvą 2007–2012 m. ES gamtos būklė“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. paskelbtus Eurostato statistinius duomenis apie biologinę įvairovę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. paskelbtus Eurostato statistinius duomenis apie biologinę įvairovę,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl ES veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl ES veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (O-000067/2017 – B8-0608/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (O-000067/2017 – B8-0608/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi tik apie pusės paukščių rūšių ir mažesnės kitų saugomų rūšių ir buveinių dalies išsaugojimo būklė Sąjungoje yra gera ir kadangi tik 50 proc. „Natura 2000“ teritorijų yra parengti valdymo planai, kuriuose nustatyti išsaugojimo tikslai ir priemonės; |
| --- | --- |

A.

kadangi tik apie pusės paukščių rūšių ir mažesnės kitų saugomų rūšių ir buveinių dalies išsaugojimo būklė Sąjungoje yra gera ir kadangi tik 50 proc. „Natura 2000“ teritorijų yra parengti valdymo planai, kuriuose nustatyti išsaugojimo tikslai ir priemonės;

| B. | kadangi Gamtos direktyvoms tenka svarbus vaidmuo padedant siekti tikslų, nustatytų Biologinės įvairovės konvencijos strateginiame biologinės įvairovės išsaugojimo plane 2011–2020 m., Tvaraus vystymosi darbotvarkėje ir Paryžiaus susitarime dėl klimato kaitos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Gamtos direktyvoms tenka svarbus vaidmuo padedant siekti tikslų, nustatytų Biologinės įvairovės konvencijos strateginiame biologinės įvairovės išsaugojimo plane 2011–2020 m., Tvaraus vystymosi darbotvarkėje ir Paryžiaus susitarime dėl klimato kaitos;

| C. | kadangi Europos aplinkos agentūros vertinime „2015 m. ES gamtos būklė“ teigiama, jog, kaip pranešė valstybės narės, pagrindiniai veiksniai, dėl kurių daromas spaudimas arba kyla pavojus sausumos ekosistemoms – tai žemės ūkis ir natūralios aplinkos keitimas, o jūrų ekosistemų atveju – tai jūrų gyvųjų išteklių naudojimas (žvejyba) ir tarša; kadangi visų šių rūšių veiklą vykdo žmogus ir ji turi didelį ir kenksmingą poveikį gamtai; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos aplinkos agentūros vertinime „2015 m. ES gamtos būklė“ teigiama, jog, kaip pranešė valstybės narės, pagrindiniai veiksniai, dėl kurių daromas spaudimas arba kyla pavojus sausumos ekosistemoms – tai žemės ūkis ir natūralios aplinkos keitimas, o jūrų ekosistemų atveju – tai jūrų gyvųjų išteklių naudojimas (žvejyba) ir tarša; kadangi visų šių rūšių veiklą vykdo žmogus ir ji turi didelį ir kenksmingą poveikį gamtai;

| D. | kadangi 2016 m. Eurostato statistiniai duomenis apie biologinę įvairovę parodo bendrą visų 167 ES plačiai paplitusių paukščių rūšių nykimą 1990–2014 m. laikotarpiu (3); |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. Eurostato statistiniai duomenis apie biologinę įvairovę parodo bendrą visų 167 ES plačiai paplitusių paukščių rūšių nykimą 1990–2014 m. laikotarpiu (3);

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Veiksmų planą gamtai, žmonėms ir ekonomikai kaip žingsnį tinkama linkme norint pasiekti Gamtos direktyvų tikslus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tačiau susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. ir Biologinės įvairovės konvencijos tikslai nebus pasiekti be neatidėliotinų didelių papildomų pastangų; pabrėžia, kad 2010 m. ES biologinės įvairovės strategijos tikslai nepasiekti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad sveikos ir atsparios ekosistemos turi daugiau galimybių sušvelninti klimato kaitos poveikį ir prie jos prisitaikyti, taigi ir apriboti visuotinį atšilimą; atkreipia dėmesį į tai, kad jos atsparesnės ekstremalioms oro sąlygoms ir lengviau po jų atsigauna, jos taip pat teikia visokeriopą naudą, nuo kurios priklauso gyventojai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad Europoje apie ketvirtadaliui laukinių rūšių šiuo metu gresia išnykimo pavojus ir daugelio ekosistemų būklė yra tokia bloga, kad jos nebegali teikti vertingų savo paslaugų; atkreipia dėmesį į tai, kad toks būklės blogėjimas daro didžiulę socialinę ir ekonominę žalą ES, nes padaugėjo biologinės įvairovės nykimą lemiančių priežasčių, kaip antai buveinių pakitimai, pernelyg didelis gamtos išteklių naudojimas, invazinių svetimų rūšių įvežimas ir plitimas ir klimato kaita, dėl kurių nebelieka teigiamo veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią biologinės įvairovės nykimui, poveikio; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad veiksmų planu siekiama „paspartinti pažangą siekiant ES tikslo iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą bei ekosistemų funkcijų praradimą ir padėti joms atsikurti“; tačiau apgailestauja, kad jame nepadaryta jokių kitų nuorodų į Biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. ar į jos laikotarpio vidurio peržiūros išvadas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kartoja, jog norint pasiekti 2020 m. tikslus reikia papildomų didelių ir nuolatinių pastangų, ir ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tam didesnį politinį prioritetą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti visišką ir griežtą Sąjungos gamtos srities teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad didelė pažanga mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, oro taršą ir kitų teršalų kiekį bei didinant energijos ir išteklių vartojimo efektyvumą turi būti papildoma kitais valstybių narių veiksmais, visapusiškai taikant sutartas politines priemones, kuriomis siekiama geriau apsaugoti biologinę įvairovę, gamtos išteklius ir visuomenės sveikatą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia toliau integruoti politiką ir žinias siekiant gero gyvenimo pagal mūsų planetos galimybes, – tai ilgalaikė 7-osios aplinkos veiksmų programos vizija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja, kad veiksmų plano trukmė ribota, ir ragina Komisiją nedelsiant pradėti dirbti prie kitos biologinės įvairovės strategijos laikotarpiui po 2020 m.; |
| --- | --- |

10.

Visų subjektų dalyvavimas

| 11. | palankiai vertina keturias veiksmų plane nustatytas prioritetines sritis ir pabrėžia, kad būtinas aktyvus visų atitinkamų subjektų dalyvavimas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu siekiant, kad konkrečiais veiksmais, kurių bus imamasi, galėtų padėti veiksmingai pašalinti trūkumus, su kuriais susiduriama įgyvendinant Paukščių ir Buveinių direktyvas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad Europos Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2017 nurodė, jog nebuvo pakankamai išplėtotas atsakingų institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų valstybėse narėse veiksmų koordinavimas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją teikti veiksmingą paramą nacionaliniams ir regioniniams subjektams įgyvendinant gamtos apsaugos srities teisės aktus ir tobulinant aplinkosauginius tikrinimus, be kita ko, didinant kompetenciją ir pajėgumus bei geriau skirstant išteklius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad Komisija ketina atnaujinti ir toliau tobulinti rekomendacinius dokumentus visomis ES oficialiosiomis kalbomis siekdama, kad teisės aktai vietose būtų geriau suprasti, ir siekdama padėti valdžios institucijoms juos tinkamai taikyti, ir ragina Komisiją šiuo klausimu įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus ir su jais konsultuotis vykstant šiam procesui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia pilietinės visuomenės vaidmenį užtikrinant geresnį Sąjungos gamtos srities teisės aktų įgyvendinimą ir Orhuso konvencijos nuostatų svarbą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pateikti naują teisėkūros procedūra priimamą pasiūlymą dėl minimaliųjų galimybės pasinaudoti teismine peržiūra standartų ir Orhuso reglamento, kuriuo įgyvendinama Konvencija dėl Sąjungos veiksmų siekiant atsižvelgti į naujausią Komiteto dėl atitikties Orhuso konvencijai rekomendaciją, peržiūrą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina tai, kad, nedarant poveikio išsaugojimo tikslams ir Gamtos direktyvose nustatytiems reikalavimams, lankstūs įgyvendinimo metodai, kuriais atsižvelgiama į konkrečias nacionalines aplinkybes, padeda mažinti ir palaipsniui pašalinti bereikalingas gamtos apsaugos ir socialinės ir ekonominės veiklos kolizijas ir iškilusias su tuo susijusias problemas, taip pat padeda spręsti praktines problemas, kylančias dėl direktyvos priedų taikymo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją patikslinti Regionų komiteto vaidmenį siekiant didinti informuotumą ir skatinti vietos lygmens subjektų dalyvavimą ir keitimąsi žiniomis; |
| --- | --- |

18.

Saugomos rūšys ir buveinės

| 19. | pabrėžia, jog valstybės narės turi užtikrinti, kad neblogėtų „Natura 2020“ teritorijų būklė, ir privalo įgyvendinti išsaugojimo priemones, kad būtų išlaikyta arba atkurta gera saugomų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklė; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina visiškai įgyvendinti Gamtos direktyvas siekiant užtikrinti, kad išsaugojimo veiksmų būtų imamasi atsižvelgiant į naujausią technikos ir mokslo pažangą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad veiksmų plane nėra nustatytos prioritetinės strategijos ir konkrečių veiksmų, kuriais būtų siekiama pagerinti: apdulkintojų apsaugą, visų pirma stengiantis kovoti su pavojais sveikatai ir parazitinėmis rūšimis (ypač varozės sukėlėjais), taip pat mokslinių tyrimų darbo koordinavimą, analizės metodų derinimą ir dalijimąsi moksliniais duomenimis apie apdulkintojus Europos lygmeniu, kaip buvo prašoma ankstesnėje Europos Parlamento rezoliucijoje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai ragina Komisiją dar kartą pasiūlyti ES strategiją dėl gresiančių išnykti apdulkintojų apsaugos ir išsaugojimo, kad šią itin svarbią nerimą keliančio mirtingumo lygio Europoje problemą būtų galima spręsti visapusiškai ir apimant visas sritis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | siūlo nustatyti privalomas ES lygmens priemones prieš varozės sukėlėjus, remti bičių augintojų mokymus, supažindinančius su bičių apsaugos metodais, skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas, visus ūkininkus ir visus kitus gyventojus remti augalų, ypač žydinčių augalų, veislių kūrimą kaimo ir miesto vietovėse, kad pagausėtų reikalingų medingų augalų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad neteisėtas paukščių, visų pirma migruojančių rūšių Viduržemio jūros regione, tačiau ir plėšriųjų paukščių kai kuriose valstybėse narėse, žudymas ir toliau kelia susirūpinimą; pabrėžia, kad reikia moksliniais duomenimis pagrįsto Europos lygmeniu koordinuojamo plano, kad būtų galima valdyti per daugiau kaip vienos valstybės narės teritoriją migruojančių paukščių rūšis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina visiškai ir veiksmingai įgyvendinti Reglamentą dėl invazinių svetimų rūšių (ISR) ir suteikti tam tinkamą finansavimą iš ES biudžeto; pabrėžia, kad rūšių įtraukimas į Sąjungos invazinių svetimų rūšių sąrašą turi būti paremtas standartizuotu ir suderintu rizikos vertinimu; mano, kad ISR tvarkymui turėtų būti teikiama absoliuti pirmenybė, ypač tinklo „Natura 2020“ teritorijose; palankiai vertina interneto platformą – Europos svetimų rūšių informacijos tinklą (EASIN), kuri palengvina prieigą prie duomenų apie svetimas rūšis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad mūsų bendros aplinkos apsauga Europoje būtina tiek geram mūsų šalių ekonomikų veikimui, tiek mūsų gerovei, kad apskaičiuota ekonominė tinklo „Natura 2000“ vertė siekia 200–300 mlrd. eurų per metus ir gali generuoti pajamas vietos bendruomenėms turizmo ir poilsio srityse, o kad sveikos ekosistemos teikia būtinas paslaugas, pvz., gėlą vandenį, anglies dioksido sulaikymą ir apdulkinančius vabzdžius, taip pat apsaugo nuo potvynių, nuošliaužų ir pakrančių erozijos (4); todėl pažymi, kad investavimas į tinklą „Natura 2000“ yra ekonomiškai pagrįstas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad jūrų teritorijos, priklausančios tinklui „Natura 2000“, kur kas mažiau apibrėžtos nei sausumos teritorijos; ragina atitinkamas valstybes nares tuo užsiimti, o Komisiją – sudaryti sąlygas reikalingam bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis siekiant padidinti aplinkos apsaugą jūrų teritorijose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina veiksmus, kuriais siekiama integruoti ekosistemines paslaugas į sprendimų priėmimą; vis dėlto apgailestauja, kad veiksmų plane nėra konkrečiai numatytos iniciatyvos „Ne – biologinės įvairovės nykimui“ (angl. No Net Loss of Biodiversity Initiative); |
| --- | --- |

28.

Sąsajos su kitų sričių politika

| 29. | pabrėžia, kad reikia skubiai imtis veiksmų siekiant susidoroti su pagrindinėmis biologinės įvairovės nykimo priežastimis, t. y. buveinių naikinimu ir jų būklės blogėjimu visų pirma dėl pernelyg intensyvaus žemės naudojimo, užterštumo, intensyvaus ūkininkavimo, sintetinių cheminių pesticidų naudojimo, svetimų rūšių plitimo ir klimato kaitos, ir taip pat pabrėžia, kad būtina užtikrinti įvairių sričių ES politikos nuoseklumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamumo patikroje pabrėžiama geresnio derėjimo su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) būtinybė, ir pabrėžia nerimą keliantį rūšių ir buveinių mažėjimą, susijusį su žemės ūkiu; ragina Komisiją atlikti BŽŪP poveikio biologinei įvairovei vertinimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kartoja, kad vienas iš šešių pagrindinių ES kaimo plėtros prioritetų yra su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų, įskaitant „Natura 2020“ teritorijas, atkūrimas, išsaugojimas ir stiprinimas; primena dideles žemės ūkio srityje dirbančiųjų pastangas, ypač įgyvendinant žalinimo priemones, nustatytas atliekant 2013 m. BŽŪP peržiūrą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pagal BŽŪP skiriamos lėšos, užuot jomis subsidijavus veiklą, susijusią su biologinės įvairovės nykimu, būtų skiriamos ekologiškai tvariai žemės ūkio praktikai finansuoti ir susijusiai biologinei įvairovei išlaikyti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | be to, ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su žemės savininkais ir naudotojais, ištirti vadinamųjų žaliųjų ir mėlynųjų paslaugų (kraštovaizdis, gamta ir vandentvarka) galimybę už atlygį, grindžiamą rinkos kainomis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad rūšys, kurios Buveinių direktyvoje apibrėžtos kaip rūšys, kurioms reikalinga ypatinga apsauga, kai kuriuose Europos regionuose pasiekė gerą išsaugojimo būklę ir kelia pavojų kitoms laukinėms rūšims bei naminiams gyvuliams, taigi gali sutrikdyti natūralią ekosistemos pusiausvyrą; ragina Komisiją parengti vertinimo procedūrą, pagal kurią būtų galima pakeisti tam tikruose regionuose esančių rūšių apsaugos statusą, kai tik pasiekiama pageidaujama išsaugojimo būklė; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad žmonių ir stambiųjų plėšrūnų, ypač vilkų, sambūvis tam tikruose regionuose gali neigiamai paveikti ekosistemų ir gyvenamų kaimo vietovių darnų vystymąsi, ypač susijusį su tradiciniu žemės ūkiu ir darniu turizmu, ir kitą socialinę ir ekonominę veiklą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant spręsti šiuos klausimus, kad nekiltų pavojaus darniam kaimo vietovių vystymuisi, sykiu pripažįstant pagal Buveinių direktyvą suteikiamą lankstumą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją remti priemones, pvz., ūkininkų mokymus, susijusius su galvijų apsauga nuo stambiųjų plėšrūnų ir dalijimusi geriausia praktika galvijų apsaugos srityje tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja, kad BŽŪP nenumatyta tradicinio ūkininkavimo metodo – ganyklinės gyvulininkystės, kuri yra svarbi istorinė buveinių valdymo ir gamtos išsaugojimo priemonė, apsauga; ragina veiksmų plane paremti sistemą, skirtą ganyklinei gyvulininkystei tinklo „Natura 2000“ teritorijoje plėtoti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją ypač apsvarstyti galimybę kaip geriausios patirties įrankiu naudotis vadinamuoju adaptyviojo medžioklės valdymo metodu (angl. adaptive harvest managemen, AHM) siekiant tvariai valdyti pakankamai dideles ir išsaugoti mažėjančias vandens paukščių populiacijas ES; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad biologinė įvairovė ypač nyksta jūrų teritorijose, ir mano, kad įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką (BŽP) turėtų būti skatinama biologinė įvairovė ir tvaraus vartojimo bei gamybos modeliai; ragina atlikti BŽP poveikio biologinei įvairovei vertinimą; |
| --- | --- |

39.

Finansavimas

| 40. | palankiai vertina Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl tinklo „Natura 2020“ ir sutinka su jų vertinimu, jog ES lėšos nebuvo pakankamai gerai mobilizuotos, kad būtų paremtas tinklo valdymas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už „Natura 2020“ teritorijų finansavimą, ir atkreipia dėmesį į tai, jog tikėtina, kad finansavimo trūkumas daugiausia prisidėjo prie Gamtos direktyvų įgyvendinimo spragų, kaip teigiama tinkamumo patikroje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, jog galimybės sukurti naujus finansinius biologinės įvairovės išsaugojimui skirtus mechanizmus tam, kad būtų pasiekti 2020 m. tikslai, yra menkos dėl dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) trukmės; ragina maksimaliai išnaudoti esamas priemones, įskaitant LIFE (aplinkos finansinę priemonę), BŽŪP ir struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina būsimą Komisijos pasiūlymą pagal programą LIFE sričiai „Gamta ir biologinė įvairovė“ skiriamą finansavimą padidinti 10 proc.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teigia, kad, turint mintyje kitą DFP, reikia daugiau parengiamųjų darbų, susijusių su tiek su jos peržiūra, tiek su prognozėmis, siekiant užtikrinti atitinkamą gamtos išsaugojimui, biologinei įvairovei ir darniam ūkininkavimui „Natura 2020“ teritorijose skirtą finansavimą; mano, kad šiuo požiūriu būtų labai svarbu apžvelgti buvusias išlaidas, atkreipiant dėmesį į įgytą patirtį, susijusią su ankstesnių priemonių rezultatais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina į kitą DFP įtraukti naujus finansinius biologinės įvairovės išsaugojimui skirtus mechanizmus; ragina Komisiją užtikrinti, kad į būsimas žemės ūkiui, kaimo ir regioninei plėtrai skirtas priemones įeitų specialiai biologinei įvairovei ir tinklo „Natura 2020“ valdymui skirtos lėšos, kurias bendrai valdytų nacionalinės ir regioninės aplinkos apsaugos institucijos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją veiksmingiau pritaikyti finansavimo sistemas prie „Natura 2020“ tikslų ir visiems atitinkamiems ES fondams nustatyti visas sritis apimančius veiklos rezultatų, susijusių su „Natura 2020“, rodiklius; taip pat ragina Komisiją nustatyti „Natura 2020“ išlaidų stebėjimo mechanizmą, kad padidėtų skaidrumas, atskaitomybė ir veiksmingumas, ir integruoti šiuos aspektus į kitą DFP; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kartoja, kad programa „Natura 2020“ paprastai finansuojama vykdant bendrą finansavimą; ragina valstybes nares gerokai padidinti jų „Natura 2020“ skiriamą finansavimą, siekiant nustatyti patrauklesnę bendro finansavimo dalį, ir taip optimizuoti lėšų panaudojimą, taip pat imtis priemonių siekiant sumažinti administracinę naštą paraiškų teikėjams ir projektų paramos gavėjams; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo galimybes plėtojant ekosistemines paslaugas, žaliąją infrastruktūrą ir kitas su gamtiniu kapitalu susijusias sritis ir palankiai vertina tai, kad 2017–2019 m. įgyvendinimo laikotarpiu Gamtos turtų finansavimo priemonės (NCFF) lėšomis ir toliau bus remiami su biologine įvairove susiję projektai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją skatinti ir siūlyti priemones, skirtas tarpvalstybiniams stambiųjų plėšrūnų rūšių valdymo planams finansuoti ir rengti, taip pat ragina atidžiai ištirti stambiųjų plėšrūnų vaidmenį ir galbūt nustatyti prisitaikymo priemones, kad būtų išlaikyta biologinė įvairovė, žemės ūkio kraštovaizdis ir šimtmečiais praktikuotas gyvulių ganymas kalnuotose vietovėse; |
| --- | --- |

49.

Žalioji infrastruktūra

| 50. | palankiai vertina veiksmų plane prisiimtą įsipareigojimą pateikti gaires, kaip naudojant žaliąją infrastruktūrą geriau sujungti „Natura 2000“ teritorijas, tačiau pakartoja savo raginimą pateikti tikrą pasiūlymą dėl transeuropinio žaliosios infrastruktūros tinklo (TEN-G) sukūrimo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teigia, jog svarbu, kad valstybių narių kompetentingos institucijos kartu su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais geriau pasinaudotų integruotais teritorijų planavimo procesais, kad horizontalusis TEN-G supratimas pagerėtų papildant jį konkrečių sektorių žiniomis ir kad būtų sudarytos sąlygos per kaimo plėtros ir regioninės plėtros fondus finansuoti didesnio masto sujungimą ir apskritai žaliąją infrastruktūrą; pažymi, kad šiais kriterijais reikėtų vadovautis planuojant infrastruktūros diegimo darbus po 2020 m. galiosiančioje daugiametėje finansinėje programoje; atkreipia dėmesį į tai, kad žaliosios infrastruktūros koncepcija taip pat padeda kurti tvarią ekonomiką išlaikydama ekosistemų teikiamą naudą ir sykiu sušvelnindama neigiamą transporto ir energetikos infrastruktūros poveikį; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad turi būti ištirtas žaliosios infrastruktūros vaidmuo švelninant poveikį gaivalinių nelaimių, susijusių su oro ir klimato kaita, ypač su ekstremaliomis oro ir klimato sąlygomis, dėl kurių kyla kai kurios labiausiai niokojančios ir daugiausia gyvybių Europoje ir pasaulyje nusinešančios gaivalinės nelaimės; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0034.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2017/06/19/conclusions-eu-action-plan-nature/pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Biodiversity_statistics

(4)  http://ec.europa.eu/environment/nature/pdf/state_of_nature_en.pdf

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/44

---

P8_TA(2017)0442

Teisinės valstybės ir demokratijos padėtis Lenkijoje

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje (2017/2931(RSP))

(2018/C 356/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl padėties Lenkijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl padėties Lenkijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl pastarojo meto įvykių Lenkijoje ir jų poveikio pagrindinėms teisėms, išdėstytoms Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl pastarojo meto įvykių Lenkijoje ir jų poveikio pagrindinėms teisėms, išdėstytoms Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendaciją dėl teisinės valstybės (3), kuria papildoma jos 2016 m. liepos 27 d. rekomendacija, atsižvelgiant į naujausius įvykius Lenkijoje paskyrus naują Konstitucinio Teismo pirmininką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendaciją dėl teisinės valstybės (3), kuria papildoma jos 2016 m. liepos 27 d. rekomendacija, atsižvelgiant į naujausius įvykius Lenkijoje paskyrus naują Konstitucinio Teismo pirmininką,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 26 d. Komisijos trečią rekomendaciją dėl teisinės valstybės (4), kurioje ji išreiškia didelį susirūpinimą dėl planuojamos Lenkijos teisminių institucijų reformos, kuri, Komisijos vertinimu, dar labiau padidina sisteminę grėsmę teisinės valstybės principams Lenkijoje, kurią 2016 m. sausio mėn. Komisija jau nurodė pradėdama teisinės valstybės procedūrą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 26 d. Komisijos trečią rekomendaciją dėl teisinės valstybės (4), kurioje ji išreiškia didelį susirūpinimą dėl planuojamos Lenkijos teisminių institucijų reformos, kuri, Komisijos vertinimu, dar labiau padidina sisteminę grėsmę teisinės valstybės principams Lenkijoje, kurią 2016 m. sausio mėn. Komisija jau nurodė pradėdama teisinės valstybės procedūrą;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 20 d. Lenkijos vyriausybės atsakymą, kuriame ji atmetė teiginį, kad esama sisteminės grėsmės teisinės valstybės principams Lenkijoje, ir į pranešimą apie 2017 m. rugpjūčio 29 d. Lenkijos vyriausybės atsakymą, kuriame ji atmetė Komisijos prieštaravimus dėl teismų sistemos reformos ir išreiškė abejones jos kompetencija vertinti teisingumo sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 20 d. Lenkijos vyriausybės atsakymą, kuriame ji atmetė teiginį, kad esama sisteminės grėsmės teisinės valstybės principams Lenkijoje, ir į pranešimą apie 2017 m. rugpjūčio 29 d. Lenkijos vyriausybės atsakymą, kuriame ji atmetė Komisijos prieštaravimus dėl teismų sistemos reformos ir išreiškė abejones jos kompetencija vertinti teisingumo sistemą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pradėtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš Lenkiją, įskaitant 2017 m. liepos 29 d. procedūrą ir 2017 m. rugsėjo 12 d. pagrįstą nuomonę dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos įstatymo, kurioje teigiama, kad Lenkijos įstatymas yra nesuderinamas su ES teise, visų pirma su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 157 straipsniu, Direktyva 2006/54/EB dėl lyčių lygybės užimtumo srityje ir ES sutarties 19 straipsnio 1 dalimi, kuri turi būti suprantama atsižvelgiant į ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pradėtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš Lenkiją, įskaitant 2017 m. liepos 29 d. procedūrą ir 2017 m. rugsėjo 12 d. pagrįstą nuomonę dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos įstatymo, kurioje teigiama, kad Lenkijos įstatymas yra nesuderinamas su ES teise, visų pirma su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 157 straipsniu, Direktyva 2006/54/EB dėl lyčių lygybės užimtumo srityje ir ES sutarties 19 straipsnio 1 dalimi, kuri turi būti suprantama atsižvelgiant į ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į keitimusis nuomonėmis Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete dalyvaujant Komisijos pirmininko pirmajam pavaduotojui Fransui Timmermansui, surengtus 2017 m. kovo 22 d., rugpjūčio 31 d. ir lapkričio 6 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keitimusis nuomonėmis Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete dalyvaujant Komisijos pirmininko pirmajam pavaduotojui Fransui Timmermansui, surengtus 2017 m. kovo 22 d., rugpjūčio 31 d. ir lapkričio 6 d.,

| — | atsižvelgdamas į keitimusis nuomonėmis dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje Bendrųjų reikalų tarybos 2017 m. gegužės 16 d. ir 2017 m. rugsėjo 25 d. posėdžiuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keitimusis nuomonėmis dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje Bendrųjų reikalų tarybos 2017 m. gegužės 16 d. ir 2017 m. rugsėjo 25 d. posėdžiuose,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 14 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl teisės akto dėl Konstitucinio Teismo ir į 2017 m. sausio 24 d. Venecijos komisijos pirmininko pareiškimą, kuriame jis išreiškė didelį susirūpinimą toliau blogėjančia padėtimi Lenkijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 14 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl teisės akto dėl Konstitucinio Teismo ir į 2017 m. sausio 24 d. Venecijos komisijos pirmininko pareiškimą, kuriame jis išreiškė didelį susirūpinimą toliau blogėjančia padėtimi Lenkijoje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. gegužės 18 d. iš Konstitucinio Teismo interneto svetainės ir internetinės duomenų bazės pašalinti šie trys teismo sprendimai: 2016 m. kovo 9 d. K 47/15 (kuriame pareiškiama, kad Lenkijos parlamento priimti pakeitimai dėl Konstitucinio Teismo prieštarauja Konstitucijai), 2016 m. rugpjūčio 11 d. K 39/16 (kuriuo užginčijamas antrojo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Konstitucinio Teismo veikimas, pagrindinių nuostatų teisėtumas) ir 2016 m. lapkričio 7 d. K 44/16 (dėl Konstitucinio Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo paskyrimo teisėtumo), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. gegužės 18 d. iš Konstitucinio Teismo interneto svetainės ir internetinės duomenų bazės pašalinti šie trys teismo sprendimai: 2016 m. kovo 9 d. K 47/15 (kuriame pareiškiama, kad Lenkijos parlamento priimti pakeitimai dėl Konstitucinio Teismo prieštarauja Konstitucijai), 2016 m. rugpjūčio 11 d. K 39/16 (kuriuo užginčijamas antrojo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Konstitucinio Teismo veikimas, pagrindinių nuostatų teisėtumas) ir 2016 m. lapkričio 7 d. K 44/16 (dėl Konstitucinio Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo paskyrimo teisėtumo),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio ir liepos mėn. Lenkijos parlamento priimtus keturis įstatymus, kuriais reformuojama teisminių institucijų sistema: Įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl Nacionalinės teisėjų ir prokurorų mokyklos, Įstatymas dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos ir tam tikri kiti įstatymai (Įstatymas dėl Nacionalinės teisėjų mokyklos); Įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl nacionalinės teisėjų tarybos ir tam tikri kiti įstatymai (Įstatymas dėl nacionalinės teisėjų tarybos); Įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos (Įstatymas dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos) ir Įstatymą dėl Aukščiausiojo Teismo, kurie sukėlė didelį susirūpinimą dėl valdžios padalijimo principo pažeidimo ir teismų nepriklausomumo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio ir liepos mėn. Lenkijos parlamento priimtus keturis įstatymus, kuriais reformuojama teisminių institucijų sistema: Įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl Nacionalinės teisėjų ir prokurorų mokyklos, Įstatymas dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos ir tam tikri kiti įstatymai (Įstatymas dėl Nacionalinės teisėjų mokyklos); Įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl nacionalinės teisėjų tarybos ir tam tikri kiti įstatymai (Įstatymas dėl nacionalinės teisėjų tarybos); Įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos (Įstatymas dėl bendrosios kompetencijos teismų sistemos) ir Įstatymą dėl Aukščiausiojo Teismo, kurie sukėlė didelį susirūpinimą dėl valdžios padalijimo principo pažeidimo ir teismų nepriklausomumo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento pirmininko 2017 m. liepos 18 d. laišką, kuriame dauguma Parlamento frakcijų vadovų išreiškė susirūpinimą dėl priimtų įstatymų dėl teisminių institucijų reformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento pirmininko 2017 m. liepos 18 d. laišką, kuriame dauguma Parlamento frakcijų vadovų išreiškė susirūpinimą dėl priimtų įstatymų dėl teisminių institucijų reformos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 27 d. Lenkijos Prezidento sprendimą vetuoti du prieštaringai vertinamus įstatymus, kuriuos Lenkijos parlamentas priėmė tą mėnesį ir kurie kelia rimtą grėsmę Lenkijos teisminių institucijų nepriklausomumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 27 d. Lenkijos Prezidento sprendimą vetuoti du prieštaringai vertinamus įstatymus, kuriuos Lenkijos parlamentas priėmė tą mėnesį ir kurie kelia rimtą grėsmę Lenkijos teisminių institucijų nepriklausomumui,

| — | atsižvelgdamas į du Lenkijos Prezidento pasiūlymus – dėl Nacionalinės teisėjų tarybos ir Aukščiausiojo Teismo, kurie kelia abejonių, ar jie suderinami su Lenkijos Konstitucija, ir kurie nepadeda spręsti problemų, susijusių su valdžios padalijimu ar teismų nepriklausomumu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į du Lenkijos Prezidento pasiūlymus – dėl Nacionalinės teisėjų tarybos ir Aukščiausiojo Teismo, kurie kelia abejonių, ar jie suderinami su Lenkijos Konstitucija, ir kurie nepadeda spręsti problemų, susijusių su valdžios padalijimu ar teismų nepriklausomumu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. Lenkijos Konstitucinio Teismo sprendimą, kad Aukščiausiojo Teismo pirmininko ir Aukščiausiojo Teismo teisėjų Generalinės Asamblėjos pirmininko rinkimų taisyklės prieštarauja Konstitucijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. Lenkijos Konstitucinio Teismo sprendimą, kad Aukščiausiojo Teismo pirmininko ir Aukščiausiojo Teismo teisėjų Generalinės Asamblėjos pirmininko rinkimų taisyklės prieštarauja Konstitucijai,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 27 d. ES Teisingumo Teismo laikiną nutartį byloje C-441/17 sustabdyti didelio masto medienos ruošos darbus Belovežo girioje, kurios Lenkijos vyriausybė neįgyvendino, ir pavojų, kad tol, kol teismas sprendžia bylą, tolesnis medžių kirtimas padarys didelę ir nepataisomą žalą giriai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 27 d. ES Teisingumo Teismo laikiną nutartį byloje C-441/17 sustabdyti didelio masto medienos ruošos darbus Belovežo girioje, kurios Lenkijos vyriausybė neįgyvendino, ir pavojų, kad tol, kol teismas sprendžia bylą, tolesnis medžių kirtimas padarys didelę ir nepataisomą žalą giriai,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo laikinas nutartis sustabdyti prieglobsčio prašytojų grąžinimą į Baltarusiją supaprastina tvarka; atsižvelgdamas į 2017 m. sausio mėn. Lenkijos vidaus reikalų ministro pasiūlymus padaryti Užsieniečių įstatymo pakeitimus, kurie kelia susirūpinimą dėl jų suderinamumo su Europos Sąjungos ir tarptautine teise, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo laikinas nutartis sustabdyti prieglobsčio prašytojų grąžinimą į Baltarusiją supaprastina tvarka; atsižvelgdamas į 2017 m. sausio mėn. Lenkijos vidaus reikalų ministro pasiūlymus padaryti Užsieniečių įstatymo pakeitimus, kurie kelia susirūpinimą dėl jų suderinamumo su Europos Sąjungos ir tarptautine teise,

| — | atsižvelgdamas į Įstatymą dėl viešųjų susibūrimų su 2016 m. gruodžio mėn. pakeitimais, pagal kurį leidžiama pernelyg riboti teisę rinktis į susirinkimus, taip pat pirmumas teikiamas „reguliariems / cikliniams“ susirinkimams, skirtiems patriotiniams, religiniams ir istoriniams įvykiams, ir valdžios institucijoms suteikiama galimybė uždrausti atsakomąsias demonstracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Įstatymą dėl viešųjų susibūrimų su 2016 m. gruodžio mėn. pakeitimais, pagal kurį leidžiama pernelyg riboti teisę rinktis į susirinkimus, taip pat pirmumas teikiamas „reguliariems / cikliniams“ susirinkimams, skirtiems patriotiniams, religiniams ir istoriniams įvykiams, ir valdžios institucijoms suteikiama galimybė uždrausti atsakomąsias demonstracijas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 15 d. įstatymą dėl Nacionalinio laisvės instituto –pilietinės visuomenės raidos centro, pagal kurį pilietinės visuomenės organizacijų galimybę gauti viešąjį finansavimą, įskaitant iš ES fondų, kontroliuoja vyriausybė, todėl kyla susirūpinimas dėl tinkamo NVO, įskaitant, be kita ko, moterų teisių organizacijas, finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 15 d. įstatymą dėl Nacionalinio laisvės instituto –pilietinės visuomenės raidos centro, pagal kurį pilietinės visuomenės organizacijų galimybę gauti viešąjį finansavimą, įskaitant iš ES fondų, kontroliuoja vyriausybė, todėl kyla susirūpinimas dėl tinkamo NVO, įskaitant, be kita ko, moterų teisių organizacijas, finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į tarptautinių NVO ataskaitas dėl teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių padėties Lenkijoje, įskaitant organizacijos „Amnesty International“2017 m. spalio 19 d. ataskaitą „Lenkija: į gatves ginti žmogaus teisių“ ir organizacijos „Human Rights Watch“2017 m. spalio 24 d. ataskaitą „Stabdžių ir atsvarų sistemos menkinimas. Lenkijoje puolamas teisinės valstybės principas ir žmogaus teisės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinių NVO ataskaitas dėl teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių padėties Lenkijoje, įskaitant organizacijos „Amnesty International“2017 m. spalio 19 d. ataskaitą „Lenkija: į gatves ginti žmogaus teisių“ ir organizacijos „Human Rights Watch“2017 m. spalio 24 d. ataskaitą „Stabdžių ir atsvarų sistemos menkinimas. Lenkijoje puolamas teisinės valstybės principas ir žmogaus teisės“,

| — | atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro 2017 m. gegužės 5 d. nuomonę dėl teisės akto dėl Nacionalinės teisėjų tarybos ir tam tikrų kitų Lenkijos teisės aktų pakeitimų projekto; į 2017 m. rugpjūčio 22 d. nuomonę dėl Lenkijos teisės akto projekto dėl Nacionalinio laisvės instituto – Pilietinės visuomenės raidos centro ir į 2017 m. rugpjūčio 30 d. nuomonę dėl teisės akto dėl Lenkijos Aukščiausiojo Teismo tam tikrų nuostatų, kuriose nurodoma, kad siūlomos nuostatos yra iš esmės nesuderinamos su tarptautiniais standartais ir ESBO įsipareigojimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro 2017 m. gegužės 5 d. nuomonę dėl teisės akto dėl Nacionalinės teisėjų tarybos ir tam tikrų kitų Lenkijos teisės aktų pakeitimų projekto; į 2017 m. rugpjūčio 22 d. nuomonę dėl Lenkijos teisės akto projekto dėl Nacionalinio laisvės instituto – Pilietinės visuomenės raidos centro ir į 2017 m. rugpjūčio 30 d. nuomonę dėl teisės akto dėl Lenkijos Aukščiausiojo Teismo tam tikrų nuostatų, kuriose nurodoma, kad siūlomos nuostatos yra iš esmės nesuderinamos su tarptautiniais standartais ir ESBO įsipareigojimais,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių komiteto 2016 m. spalio 31 d. priimtas baigiamąsias septintosios periodinės ataskaitos apie Lenkiją pastabas, kuriose Lenkija raginama imtis veiksmų apsaugoti Konstitucinio Teismo ir teisminių institucijų nepriklausomumą ir tiksliau apibrėžti teisės pažeidimus, susijusius su terorizmu, siekiant apsaugoti nuo piktnaudžiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių komiteto 2016 m. spalio 31 d. priimtas baigiamąsias septintosios periodinės ataskaitos apie Lenkiją pastabas, kuriose Lenkija raginama imtis veiksmų apsaugoti Konstitucinio Teismo ir teisminių institucijų nepriklausomumą ir tiksliau apibrėžti teisės pažeidimus, susijusius su terorizmu, siekiant apsaugoti nuo piktnaudžiavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. Kanados atstovo kalbą JT žmogaus teisių taryboje dėl Lenkijos visuotinio periodinio vertinimo ir į 2017 m. spalio 23 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro laišką Lenkijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. Kanados atstovo kalbą JT žmogaus teisių taryboje dėl Lenkijos visuotinio periodinio vertinimo ir į 2017 m. spalio 23 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro laišką Lenkijai,

| — | atsižvelgdamas į preliminarias pastabas dėl 2017 m. spalio 27 d. JT specialiojo pranešėjo teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais oficialaus vizito į Lenkiją, kuriose išreiškiamas susirūpinimas dėl teisminių institucijų nepriklausomumo padėties Lenkijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarias pastabas dėl 2017 m. spalio 27 d. JT specialiojo pranešėjo teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais oficialaus vizito į Lenkiją, kuriose išreiškiamas susirūpinimas dėl teisminių institucijų nepriklausomumo padėties Lenkijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 11 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 2188(2017) „Naujų grėsmių teisinės valstybės principui Europos Tarybos valstybėse narėse atvejai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 11 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 2188(2017) „Naujų grėsmių teisinės valstybės principui Europos Tarybos valstybėse narėse atvejai“,

| — | atsižvelgdamas į pakartotinius masinius protestus prieš vyriausybės politiką ir teisės aktus, įskaitant 2016 m. spalio mėn. „juodąjį protestą“, kuris užkirto kelią pakeisti dabartinį įstatymą dėl abortų, 2017 m. gegužės 6 d. laisvės žygį ir 2017 m. liepos mėn. protestus, įvykusius priėmus įstatymus dėl teisminių institucijų reformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pakartotinius masinius protestus prieš vyriausybės politiką ir teisės aktus, įskaitant 2016 m. spalio mėn. „juodąjį protestą“, kuris užkirto kelią pakeisti dabartinį įstatymą dėl abortų, 2017 m. gegužės 6 d. laisvės žygį ir 2017 m. liepos mėn. protestus, įvykusius priėmus įstatymus dėl teisminių institucijų reformos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. įstatymą, kuriuo ribojamos moterų ir mergaičių galimybės gauti skubiosios kontracepcijos tablečių; atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2017 m. birželio mėn. informacijos suvestinę, kurioje pažymima, kad skubiosios kontracepcijos tabletės yra saugios, ir rekomenduojama sudaryti galimybę jų gauti reprodukcinės sveikatos priežiūros tikslais; atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas rinkodaros leidimas, suteiktas Sprendimu C(2009)4049 dėl žmonėms vartoti skirto vaisto „Ellaone“ (ulipristalio acetato), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. įstatymą, kuriuo ribojamos moterų ir mergaičių galimybės gauti skubiosios kontracepcijos tablečių; atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2017 m. birželio mėn. informacijos suvestinę, kurioje pažymima, kad skubiosios kontracepcijos tabletės yra saugios, ir rekomenduojama sudaryti galimybę jų gauti reprodukcinės sveikatos priežiūros tikslais; atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas rinkodaros leidimas, suteiktas Sprendimu C(2009)4049 dėl žmonėms vartoti skirto vaisto „Ellaone“ (ulipristalio acetato),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi šios vertybės yra bendros valstybėms narėms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė; kadangi 2003 m. referendume Lenkijos piliečiai patvirtino pritarią šioms vertybėms; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi šios vertybės yra bendros valstybėms narėms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė; kadangi 2003 m. referendume Lenkijos piliečiai patvirtino pritarią šioms vertybėms;

| B. | kadangi Lenkijos Konstitucijos 9 straipsnyje nustatyta, kad Lenkijos Respublika paiso jai privalomų tarptautinės teisės reikalavimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Lenkijos Konstitucijos 9 straipsnyje nustatyta, kad Lenkijos Respublika paiso jai privalomų tarptautinės teisės reikalavimų;

| C. | kadangi ES veikia remdamasi tarpusavio pasitikėjimo principu, t. y. kad valstybės narės imasi veiksmų laikydamosi demokratijos ir teisinės valstybės principų bei gerbdamos pagrindines teises, kaip nustatyta EŽTK ir ES pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES veikia remdamasi tarpusavio pasitikėjimo principu, t. y. kad valstybės narės imasi veiksmų laikydamosi demokratijos ir teisinės valstybės principų bei gerbdamos pagrindines teises, kaip nustatyta EŽTK ir ES pagrindinių teisių chartijoje;

| D. | kadangi teisinė valstybė yra viena iš bendrų vertybių, kuriomis grindžiama ES, ir kadangi Komisija kartu su Parlamentu ir Taryba pagal Sutartis garantuoja pagarbą teisinei valstybei, kaip pagrindinei Sąjungos vertybei, ir užtikrina, kad būtų paisoma ES teisės, vertybių ir principų; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisinė valstybė yra viena iš bendrų vertybių, kuriomis grindžiama ES, ir kadangi Komisija kartu su Parlamentu ir Taryba pagal Sutartis garantuoja pagarbą teisinei valstybei, kaip pagrindinei Sąjungos vertybei, ir užtikrina, kad būtų paisoma ES teisės, vertybių ir principų;

| E. | kadangi tie principai apima: teisėtumą, kuris reiškia skaidrų, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinį tikrumą; vykdomosios valdžios galių savavališkumo draudimą; nepriklausomus ir nešališkus teismus, veiksmingą teisminę kontrolę, įskaitant visišką pagrindinių teisių laikymąsi, ir lygybę prieš įstatymą; |
| --- | --- |

E.

kadangi tie principai apima: teisėtumą, kuris reiškia skaidrų, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinį tikrumą; vykdomosios valdžios galių savavališkumo draudimą; nepriklausomus ir nešališkus teismus, veiksmingą teisminę kontrolę, įskaitant visišką pagrindinių teisių laikymąsi, ir lygybę prieš įstatymą;

| F. | kadangi ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir EŽTK 6 straipsnyje nustatytas teismų nepriklausomumas yra esminė demokratinio valdžių padalijimo principo, kuris taip pat atsispindi Lenkijos Konstitucijos 10 straipsnyje, sąlyga; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir EŽTK 6 straipsnyje nustatytas teismų nepriklausomumas yra esminė demokratinio valdžių padalijimo principo, kuris taip pat atsispindi Lenkijos Konstitucijos 10 straipsnyje, sąlyga;

| G. | kadangi turėtų būti saugoma asociacijų laisvė; kadangi dinamiška pilietinė visuomenė ir pliuralistinė žiniasklaida atlieka esminį vaidmenį skatinant atvirą ir pliuralistinę visuomenę, visuomenės dalyvavimą demokratiniame procese ir stiprinant vyriausybių atskaitomybę; kadangi NVO turėtų būti tinkamai finansuojamos; |
| --- | --- |

G.

kadangi turėtų būti saugoma asociacijų laisvė; kadangi dinamiška pilietinė visuomenė ir pliuralistinė žiniasklaida atlieka esminį vaidmenį skatinant atvirą ir pliuralistinę visuomenę, visuomenės dalyvavimą demokratiniame procese ir stiprinant vyriausybių atskaitomybę; kadangi NVO turėtų būti tinkamai finansuojamos;

| H. | kadangi Lenkijos vyriausybės atsisakymas įgyvendinti ES Teisingumo Teismo nutartį dėl medienos ruošos Belovežo girioje ir atsisakymas laikytis Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) laikinų nutarčių dėl prieglobsčio prašytojų grąžinimo į Baltarusiją yra akivaizdūs ženklai, kad Lenkija nesilaiko ES sutarčių; |
| --- | --- |

H.

kadangi Lenkijos vyriausybės atsisakymas įgyvendinti ES Teisingumo Teismo nutartį dėl medienos ruošos Belovežo girioje ir atsisakymas laikytis Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) laikinų nutarčių dėl prieglobsčio prašytojų grąžinimo į Baltarusiją yra akivaizdūs ženklai, kad Lenkija nesilaiko ES sutarčių;

| I. | kadangi dešimtims protestuotojų buvo iškeltos bylos pagal Administracinių nusižengimų kodeksą ir tam tikrais atvejais – pagal Baudžiamąjį kodeksą; kadangi pranešama, jog 300 žmonių buvo suimti policijos dėl jų dalyvavimo 2017 m. spalio mėn. protesto demonstracijose; |
| --- | --- |

I.

kadangi dešimtims protestuotojų buvo iškeltos bylos pagal Administracinių nusižengimų kodeksą ir tam tikrais atvejais – pagal Baudžiamąjį kodeksą; kadangi pranešama, jog 300 žmonių buvo suimti policijos dėl jų dalyvavimo 2017 m. spalio mėn. protesto demonstracijose;

| J. | kadangi pagal Pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir EŽTT praktiką moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata yra susijusi su įvairiomis žmogaus teisėmis, įskaitant teisę į gyvybę ir orumą, laisvę nuo nežmoniško ir žeminančio elgesio, teisę į prieinamą sveikatos priežiūrą, teisę į privatumą, teisę į mokslą, ir diskriminacijos draudimu, kaip nustatyta ir Lenkijos Konstitucijoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal Pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir EŽTT praktiką moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata yra susijusi su įvairiomis žmogaus teisėmis, įskaitant teisę į gyvybę ir orumą, laisvę nuo nežmoniško ir žeminančio elgesio, teisę į prieinamą sveikatos priežiūrą, teisę į privatumą, teisę į mokslą, ir diskriminacijos draudimu, kaip nustatyta ir Lenkijos Konstitucijoje;

| K. | kadangi neleidžiant naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, įskaitant saugų ir teisėtą abortą, pažeidžiamos pagrindinės moterų teisės; kadangi JT Žmogaus teisių komitetas paragino Lenkiją susilaikyti nuo bet kokios teisės aktų reformos, galinčios prilygti teisės aktų, kuriais ir taip ribojama moterų teisė į saugų ir teisėtą abortą, griežtinimui; kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT) yra priėmęs ne vieną Lenkijai nepalankų sprendimą dėl to, kad Lenkija siaurai aiškina šią teisę; |
| --- | --- |

K.

kadangi neleidžiant naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, įskaitant saugų ir teisėtą abortą, pažeidžiamos pagrindinės moterų teisės; kadangi JT Žmogaus teisių komitetas paragino Lenkiją susilaikyti nuo bet kokios teisės aktų reformos, galinčios prilygti teisės aktų, kuriais ir taip ribojama moterų teisė į saugų ir teisėtą abortą, griežtinimui; kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT) yra priėmęs ne vieną Lenkijai nepalankų sprendimą dėl to, kad Lenkija siaurai aiškina šią teisę;

| 1. | pabrėžia, kad labai svarbu puoselėti ES sutarties 2 straipsnyje ir Lenkijos konstitucijoje išvardytas bendras Europos vertybes ir užtikrinti pagrindines teises, kurios nustatytos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina savo poziciją, išreikštą 2016 m. balandžio 13 d. ir 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliucijose; pakartoja savo susirūpinimą dėl sparčių teisėkūros pokyčių, kurie vyksta įvairiose srityse deramai nepasikonsultavus arba neturint galimybės atlikti nepriklausomą ir teisėtą konstitucinę peržiūrą, todėl kyla pavojus, kad bus sistemingai nepaisoma pagrindinių žmogaus teisių, demokratinės valdžios galių pusiausvyros ir teisinės valstybės principų; ypač pabrėžia savo susirūpinimą dėl tokių pokyčių viešosios žiniasklaidos, baudžiamosios teisės, policijos įstatymo, valstybės tarnybos įstatymo, įstatymo dėl kovos su terorizmu, įstatymo dėl NVO, įstatymo dėl prieglobsčio suteikimo, susirinkimų laisvės ir moterų teisių srityse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | labai apgailestauja ir vis labiau nerimauja dėl to, kad dar nerastas esminės problemos – Konstitucinio Teismo tinkamo veikimo (jo nepriklausomumas ir teisėtumas, visų jo sprendimų paskelbimas ir įgyvendinimas) – kompromisinis sprendimas, o tai labai kenkia Lenkijos konstitucijai, demokratijai ir teisinės valstybės principui Lenkijoje; labai apgailestaudamas pažymi, kad Lenkijos vyriausybė atsisako atsižvelgti į konstruktyvią Lenkijos visuomenės ir nacionalinių, tarptautinių ir ES institucijų kritiką ir kad nebuvo paskelbta apie jokius veiksmus, kuriais būtų siekiama spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra giliai susirūpinęs dėl naujos redakcijos teisės akto, susijusio su Lenkijos teisminėmis institucijomis, ypač dėl to, kad šis aktas gali struktūriškai pakenkti teisminės valdžios nepriklausomumui ir susilpninti teisinės valstybės principo taikymą Lenkijoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad 2017 m. liepos 27 d. Prezidentas A. Duda vetavo du Lenkijos parlamento priimtus prieštaringus įstatymus kaip nesuderinamus su Lenkijos Konstitucija, teigdamas, kad jie kelia didelę grėsmę Lenkijos teisminių institucijų nepriklausomumui; ragina surengti išsamias nacionalinio lygmens diskusijas su visais suinteresuotais subjektais dėl teismų reformos, pagal kurią būtų paisoma teisinės valstybės principo ir laikomasi ES teisės aktų bei Europos teismų nepriklausomumo standartų; ragina Lenkijos prezidentą nepasirašyti naujų įstatymų, nebent jais būtų visiškai užtikrinamas teismų nepriklausomumas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria Komisijos parengtoms rekomendacijoms dėl teisinės valstybės principo ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrai, kurią Komisija pradėjo prieš Lenkiją dėl ES teisės aktų pažeidimo; vertina Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, pasiryžimą stebėti padėtį Lenkijoje ir stebėti, kaip Lenkijos valdžios institucijos įgyvendina jos rekomendacijas, kartu nepaliaujant teikti visapusišką paramą Lenkijai šiai siekiant rasti tinkamus sprendimus teisinei valstybei sustiprinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Lenkijos parlamentą ir vyriausybę visapusiškai įgyvendinti visas Komisijos ir Venecijos komisijos rekomendacijas ir susilaikyti nuo bet kokių reformų, kurios galėtų kelti grėsmę teisinės valstybės principo laikymuisi ir, visų pirma, teisminių institucijų nepriklausomumui; šiuo atžvilgiu ragina atidėti bet kokių teisės aktų priėmimą, kol Komisija ir Venecijos komisija atliks tinkamą vertinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Lenkijos vyriausybę laikytis ES Teisingumo Teismo 2017 m. liepos 27 d. laikinos nutarties (Byla C-441/17) ir nedelsiant sustabdyti didelio masto medienos ruošos darbus Belovežo girioje, nes jie gali padaryti didelės ir nepataisomos žalos šiam UNESCO pasaulio paveldo objektui; ragina Lenkijos vyriausybę sustabdyti prieglobsčio prašytojų grąžinimą į Baltarusiją supaprastina tvarka, siekiant laikytis privalomų EŽTT 2017 m. birželio 8 d. laikinų nutarčių ir užtikrinti, kad bet kuris asmuo, kuris pareiškia ketinimą prašyti prieglobsčio ir (arba) tarptautinės apsaugos Lenkijos pasienyje, turėtų visas galimybes pasinaudoti Lenkijos prieglobsčio suteikimo procedūra, atsižvelgiant į Lenkijos tarptautinius įsipareigojimus ir ES teisę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Lenkijos vyriausybę paisyti teisės į susirinkimų laisvę panaikinant dabartinio įstatymo dėl surinkimų nuostatas, kuriomis pirmenybė teikiama vyriausybės remiamiems „cikliniams“ susirinkimams; ragina valdžios institucijas susilaikyti nuo sankcijų taikymo asmenims, kurie dalyvauja taikiuose susirinkimuose arba atsakomosiose demonstracijose, ir panaikinti taikiems protestuotojams pateiktus baudžiamuosius kaltinimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Lenkijos vyriausybę panaikinti įstatymą, kuriuo įsteigiamas Nacionalinis laisvės institutas – pilietinės visuomenės raidos centras, nes jis sudaro kliūčių svarbioms pilietinės visuomenės grupėms gauti valstybės finansavimą, ir užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų skirstomos teisingai, nešališkai ir skaidriai, užtikrinant pliuralistinį atstovavimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | išreiškia susirūpinimą dėl žiniasklaidos pranešimų apie tai, kad opozicijos ir pilietinės visuomenės lyderiai yra stebimi policijos, ir primygtinai ragina Lenkijos valdžios institucijas ištirti tuos pranešimus ir visiškai paisyti visų piliečių privatumo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Lenkijos vyriausybę prisiimti tvirtą poziciją dėl moterų ir mergaičių teisių: pasirūpinti nemokama ir prieinama kontracepcija nediskriminuojant bei leidžiant įsigyti skubiosios kontracepcijos priemonių be recepto; atsižvelgdamas į tai ragina panaikinti įstatymą, kuriuo ribojamos moterų ir mergaičių galimybės gauti skubiosios kontracepcijos tablečių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | labai kritiškai vertina bet kokį pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo abortas būtų draudžiamas tais atvejais, kai vaisius būna sunkiai arba mirtinai pažeistas; pabrėžia, kad visuotinė prieiga prie sveikatos priežiūros – įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą bei su ja susijusias teises – yra pagrindinė žmogaus teisė; tvirtai pakartoja, kad remia moterų teisių organizacijas, nes pastaruoju metu jos tampa teisinio persekiojimo taikiniais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Lenkijos vyriausybę laikytis visų su teisinės valstybės principu susijusių nuostatų ir Sutartyse, Pagrindinių teisių chartijoje, EŽTK ir tarptautiniuose žmogaus teisių standartuose įtvirtintų pagrindinių teisių ir pradėti tiesioginį dialogą su Komisiją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją reguliariai, išsamiai ir skaidriai informuoti Parlamentą apie padarytą pažangą ir įgyvendintus veiksmus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad dėl dabartinės padėties Lenkijoje kyla didelis pavojus, kad bus smarkiai pažeistos ES sutarties 2 straipsnyje nurodytos vertybės; paveda Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 83 straipsnio 1 dalies a punktą parengti specialųjį pranešimą siekiant priimti pagrįstą pasiūlymą, kuriame Taryba būtų raginama imtis veiksmų pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja, kad būtinas reguliarus stebėsenos ir dialogo procesas, į kurį būtų įtrauktos visos valstybės narės, siekiant apsaugoti ES pamatines vertybes – demokratiją, pagrindines teises ir teisinės valstybės principą – dalyvaujant Tarybai, Komisijai ir Parlamentui, kaip pažymima jo 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (5) (Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių paktas); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Lenkijos vyriausybę imtis reikiamų veiksmų ir griežtai pasmerkti 2017 m. lapkričio 11 d., šeštadienį, Varšuvoje vykusias ksenofobines ir fašistines eitynes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai, Lenkijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir ESBO. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0123.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0344.

(3)  2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/146 dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje, kuria papildoma Rekomendacija (ES) 2016/1374 (OL L 22, 2017 1 27, p. 65).

(4)  2017 m. liepos 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1520 dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje, kuria papildomos rekomendacijos (ES) 2016/1374 ir (ES) 2017/146 (OL L 228, 2017 9 2, p. 19).

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0409.

---

2017 m. lapkričio 16 d., ketvirtadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/50

---

P8_TA(2017)0443

Saviraiškos laisvė Sudane, ypač Mohamedo Zine al-Abidine atvejis

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl saviraiškos laisvės Sudane, visų pirma Mohamedo Zine al-Abidine atvejo (2017/2961(RSP))

(2018/C 356/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Sudane, ypač į 2012 m. birželio 13 d. (1), 2013 m. spalio 10 d. (2), 2014 m. gruodžio 18 d. (3) ir 2016 m. spalio 6 d. (4) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Sudane, ypač į 2012 m. birželio 13 d. (1), 2013 m. spalio 10 d. (2), 2014 m. gruodžio 18 d. (3) ir 2016 m. spalio 6 d. (4) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (5),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Sudano 2009 m. Spaudos ir leidybos įstatymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sudano 2009 m. Spaudos ir leidybos įstatymą,

| — | atsižvelgdamas į Sudano 2015 m. Informacijos laisvės įstatymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sudano 2015 m. Informacijos laisvės įstatymą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 26 d. Panafrikos konferencijos dėl saviraiškos laisvės ir galimybių susipažinti su informacija Kampalos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 26 d. Panafrikos konferencijos dėl saviraiškos laisvės ir galimybių susipažinti su informacija Kampalos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. bendrą ES, Norvegijos, JAV ir Kanados pareiškimą dėl sulaikymų dėl politinių priežasčių ir laikraščių cenzūros Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. bendrą ES, Norvegijos, JAV ir Kanados pareiškimą dėl sulaikymų dėl politinių priežasčių ir laikraščių cenzūros Sudane,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į nepriklausomo Jungtinių Tautų eksperto Aristide Nononsi pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Sudane, paskelbtą po jo misijos Sudane, vykusios 2017 m. gegužės 11–21 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nepriklausomo Jungtinių Tautų eksperto Aristide Nononsi pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Sudane, paskelbtą po jo misijos Sudane, vykusios 2017 m. gegužės 11–21 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario Ch. Stylianideso vizitą į Sudaną, vykusį 2017 m. spalio 22–23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario Ch. Stylianideso vizitą į Sudaną, vykusį 2017 m. spalio 22–23 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 2 d. Tarptautinės nebaudžiamumo už nusikaltimus prieš žurnalistus panaikinimo dienos proga Europos Sąjungos vardu paskelbtą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 2 d. Tarptautinės nebaudžiamumo už nusikaltimus prieš žurnalistus panaikinimo dienos proga Europos Sąjungos vardu paskelbtą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2017 m. spaudos laisvės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2017 m. spaudos laisvės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2012 m. vasario 23 d. laikraštyje „Al-Tayar“ paskelbtame Mohamedo Zine al-Abidine straipsnyje kritikuojama galima Sudano prezidento Omaro al-Bashiro šeimos korupcija; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. vasario 23 d. laikraštyje „Al-Tayar“ paskelbtame Mohamedo Zine al-Abidine straipsnyje kritikuojama galima Sudano prezidento Omaro al-Bashiro šeimos korupcija;

| B. | kadangi Sudano nacionalinė žvalgybos ir saugumo tarnyba (angl. NISS) pateikė kaltinimus Mohamedui Zine al-Abadine ir jo vyriausiajam redaktoriui Osmanui Mirgani; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sudano nacionalinė žvalgybos ir saugumo tarnyba (angl. NISS) pateikė kaltinimus Mohamedui Zine al-Abadine ir jo vyriausiajam redaktoriui Osmanui Mirgani;

| C. | kadangi 2017 m. spalio 23 d. Sudano teismas nuteisė Mohamedą Zine al-Abidine lygtine laisvės atėmimo bausme su penkerių metų trukmės probacijos laikotarpiu, pateikus kaltinimus dėl žurnalistikos etikos kodekso pažeidimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. spalio 23 d. Sudano teismas nuteisė Mohamedą Zine al-Abidine lygtine laisvės atėmimo bausme su penkerių metų trukmės probacijos laikotarpiu, pateikus kaltinimus dėl žurnalistikos etikos kodekso pažeidimo,

| D. | kadangi laikraščio „Al-Tayar“ vyriausiasis redaktorius Osman Mirgani nuteistas sumokėti 10 000 Sudano svarų baudą arba atlikti šešių mėnesių įkalinimo bausmę, pateikus tuos pačius kaltinimus, ir paleistas po to, kai Sudano žurnalistų sąjunga sumokėjo minėtą baudą; |
| --- | --- |

D.

kadangi laikraščio „Al-Tayar“ vyriausiasis redaktorius Osman Mirgani nuteistas sumokėti 10 000 Sudano svarų baudą arba atlikti šešių mėnesių įkalinimo bausmę, pateikus tuos pačius kaltinimus, ir paleistas po to, kai Sudano žurnalistų sąjunga sumokėjo minėtą baudą;

| E. | kadangi advokatas, atstovavęs ir Mohamedui Zine al-Abidine, ir Osmanui Mirgani, pareiškė, kad ketina apskųsti jiems paskelbtą nuosprendį; |
| --- | --- |

E.

kadangi advokatas, atstovavęs ir Mohamedui Zine al-Abidine, ir Osmanui Mirgani, pareiškė, kad ketina apskųsti jiems paskelbtą nuosprendį;

| F. | kadangi pranešta, kad NISS apklausia ir sulaiko žurnalistus ir yra pateikusi daug ieškinių Sudano žurnalistams ir savavališkai konfiskavusi ištisus laikraščių, kaip antai laikraščių „Al-Tayar“, „Al-Jareeda Al-Watan“, „Al-Youm Al-Tali“, „Al-Ayam“ ir „Akhir Lahza“, numerių, kuriuose buvo vyriausybę kritikuojančių straipsnių, tiražus; |
| --- | --- |

F.

kadangi pranešta, kad NISS apklausia ir sulaiko žurnalistus ir yra pateikusi daug ieškinių Sudano žurnalistams ir savavališkai konfiskavusi ištisus laikraščių, kaip antai laikraščių „Al-Tayar“, „Al-Jareeda Al-Watan“, „Al-Youm Al-Tali“, „Al-Ayam“ ir „Akhir Lahza“, numerių, kuriuose buvo vyriausybę kritikuojančių straipsnių, tiražus;

| G. | kadangi 2016 m. būta ne mažiau kaip 44 konfiskuotų tiražų atvejų, nuo kurių nukentėjo 12 laikraščių, įskaitant penkis „Al-Jareeda“ numerius, kurių tiražai konfiskuoti per vieną savaitę; kadangi 2016 m. rugpjūčio 14 d. Nacionalinė spaudos ir leidinių taryba neribotam laikui sustabdė laikraščių „Elaf“, „Al-Mustagilla“, „Al-Watan“ ir „Awal Al-Nahar“ leidimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. būta ne mažiau kaip 44 konfiskuotų tiražų atvejų, nuo kurių nukentėjo 12 laikraščių, įskaitant penkis „Al-Jareeda“ numerius, kurių tiražai konfiskuoti per vieną savaitę; kadangi 2016 m. rugpjūčio 14 d. Nacionalinė spaudos ir leidinių taryba neribotam laikui sustabdė laikraščių „Elaf“, „Al-Mustagilla“, „Al-Watan“ ir „Awal Al-Nahar“ leidimą;

| H. | kadangi laisvos, nepriklausomos ir nešališkos žiniasklaidos buvimas yra vienas esminių demokratinės visuomenės pagrindų; |
| --- | --- |

H.

kadangi laisvos, nepriklausomos ir nešališkos žiniasklaidos buvimas yra vienas esminių demokratinės visuomenės pagrindų;

| I. | kadangi 2017 m. sausio 8 d. Sudanas pasirašė Žiniasklaidos laisvės arabų šalyse deklaraciją ir tapo ketvirtąja šią deklaraciją pasirašiusia šalimi (po Palestinos, Tuniso ir Jordanijos); kadangi žiniasklaidos reikalų ministras pažymėjo, kad vyriausybė yra įsipareigojusi paisyti žiniasklaidos laisvės Sudane; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. sausio 8 d. Sudanas pasirašė Žiniasklaidos laisvės arabų šalyse deklaraciją ir tapo ketvirtąja šią deklaraciją pasirašiusia šalimi (po Palestinos, Tuniso ir Jordanijos); kadangi žiniasklaidos reikalų ministras pažymėjo, kad vyriausybė yra įsipareigojusi paisyti žiniasklaidos laisvės Sudane;

| J. | kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytame 2017 m. pasaulio spaudos laisvės indekse dėl „žiniasklaidos puldinėjimų, cenzūros, laikraščių numerių tiražų konfiskavimų, žiniasklaidos priemonių uždarymų ir interneto ryšio nutraukimų“ Sudanas priskiriama šalims, kuriose spaudos laisvės mažiausia, o būtent jam suteikta 174-ta vieta iš 180; |
| --- | --- |

J.

kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytame 2017 m. pasaulio spaudos laisvės indekse dėl „žiniasklaidos puldinėjimų, cenzūros, laikraščių numerių tiražų konfiskavimų, žiniasklaidos priemonių uždarymų ir interneto ryšio nutraukimų“ Sudanas priskiriama šalims, kuriose spaudos laisvės mažiausia, o būtent jam suteikta 174-ta vieta iš 180;

| K. | kadangi 2017 m. liepos mėn. JT nepriklausomo eksperto pranešime dėl žmogaus teisių padėties Sudane pažymėta, kad NISS vykdoma laikraščio „Al-Jareeda“ cenzūra prieštarauja Sudano Laikinajai nacionalinei konstitucijai; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2017 m. liepos mėn. JT nepriklausomo eksperto pranešime dėl žmogaus teisių padėties Sudane pažymėta, kad NISS vykdoma laikraščio „Al-Jareeda“ cenzūra prieštarauja Sudano Laikinajai nacionalinei konstitucijai;

| L. | kadangi Sudanas yra pasirašęs 2005 m. persvarstytos redakcijos Kotonu susitarimą, tačiau jo neratifikavęs; |
| --- | --- |

L.

kadangi Sudanas yra pasirašęs 2005 m. persvarstytos redakcijos Kotonu susitarimą, tačiau jo neratifikavęs;

| M. | kadangi 2017 m. lapkričio 14 d. pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė Federica Mogherini paskelbė pareiškimą dėl Sudano prezidento Omaro al-Bashiro vizito į Ugandą, kuriame priminė visoms Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto šalims, kad jos turi laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę ir juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2017 m. lapkričio 14 d. pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė Federica Mogherini paskelbė pareiškimą dėl Sudano prezidento Omaro al-Bashiro vizito į Ugandą, kuriame priminė visoms Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto šalims, kad jos turi laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę ir juos įgyvendinti;

| N. | kadangi žmogaus, pilietinės ir politinės teisės Sudane ir toliau varžomos; |
| --- | --- |

N.

kadangi žmogaus, pilietinės ir politinės teisės Sudane ir toliau varžomos;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad 2017 m. spalio 23 d. Spaudos teismas Chartume nuteisė Mohamedą Zine al-Abidine lygtine laisvės atėmimo bausme su penkerių metų trukmės probacijos laikotarpiu, ir ragina Sudano valdžios institucijas nedelsiant persvarstyti visus šiam asmeniui pateiktus kaltinimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl išraiškos laisvės Sudane, vykdomos laikraščių cenzūros ir jų konfiskavimų, taip pat didėjančių žurnalistų laisvės reiškti savo nuomonę suvaržymų Sudane; pažymi, kad reikalavimas už vyriausybės politiką ir politikų veiklą atsiskaityti viešojoje erdvėje neturėtų lemti represijų laisvos spaudos atžvilgiu; be to, susirūpinęs atkreipia dėmesį į laikraščių patiriamus ilgalaikius finansinius apribojimus, kuriuos lėmė įprastais tapę jų numerių konfiskavimai ir veiklos sustabdymai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad gauta daug pranešimų dėl nuolat NISS vykdomų spaudos laisvės pažeidimų ir nuolatinio žurnalistų persekiojimo, ir primygtinai ragina Sudano valdžios institucijas suderinti NISS įgaliojimus ir taikomus metodus su tarptautiniais standartais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad laisva, nepriklausoma ir nešališka žiniasklaida yra vienas iš esminių demokratinės visuomenės, kurioje atviros diskusijos atlieka labai svarbų vaidmenį, pagrindų; ragina ES vykdant išorės politiką ir taikant jos priemones aktyviau skatinti saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Sudano valdžios institucijas nedelsiant nutraukti bet kokį žurnalistų bei laisvės internete ir realiame gyvenime gynėjų persekiojimą, bauginimą ir išpuolius prieš juos, taip pat vykdyti demokratines reformas, nes tai – priemonė, kuria užtikrinamos ir skatinamos žmogaus teisės šalyje, įskaitant išraiškos laisvę, laikantis įsipareigojimų pagal Sudano Laikinąją nacionalinę konstituciją ir Sudano tarptautinių įsipareigojimų, be kita ko, pagal Kotonu susitarimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad, kaip numatyta pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, visų pirma valstybė yra atsakinga už visų žmogaus teisių skatinimą ir apsaugą; ragina Sudano valdžios institucijas atkurti ir gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, nustatytas pagal tarptautinę teisę, įskaitant išraiškos laisvę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kokia svarbi neseniai įvykusi Komisijos nario Ch. Stylianideso misija ir kaip svarbu buvo perduoti plačiai žinomą ES susirūpinimą Sudano valdžios institucijoms, įskaitant susirūpinimą dėl pagrindinių laisvių paisymo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ES ir jos valstybes nares teikti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms teikiant techninę pagalbą ir vykdant gebėjimų stiprinimo programas, siekiant patobulinti šių organizacijų žmogaus teisių gynimo veiklą ir teisinės valstybės principo gynimo pajėgumus ir įgalėti jas veiksmingiau prisidėti prie žmogaus teisių padėties gerinimo Sudane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į 2017 m. pasiūlytą Spaudos ir tiražo įstatymą, į kurį įtraukti tolesni prieštaringi publikacijų internete apribojimai ir nuostatos dėl ilgiau trunkančių laikraščių veiklos sustabdymų ir žurnalistų nušalinimų; ragina Sudano vyriausybę iš dalies pakeisti 2009 m. Spaudos ir leidybos įstatymą siekiant užtikrinti didesnę apsaugą žurnalistams ir laikraščių leidėjams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams, Afrikos Sąjungos komisijai, Panafrikos Parlamentui ir Sudano vyriausybei. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 49.

(2)  OL C 181, 2016 5 19, p. 87.

(3)  OL C 294, 2016 8 12, p. 28.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0379.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0089.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/53

---

P8_TA(2017)0444

Teroristiniai išpuoliai Somalyje

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Somalyje įvykdytų teroristinių išpuolių (2017/2962(RSP))

(2018/C 356/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Somalio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Somalio,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl padėties Dadaabo pabėgėlių stovykloje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl padėties Dadaabo pabėgėlių stovykloje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 15 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl išpuolių Somalyje (Mogadiše) ir į vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos atstovo 2017 m. spalio 30 d. pareiškimą dėl išpuolio Somalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 15 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl išpuolių Somalyje (Mogadiše) ir į vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos atstovo 2017 m. spalio 30 d. pareiškimą dėl išpuolio Somalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl Somalio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl Somalio,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 27 d. ES išsakytą pastabą 36-ojoje Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijoje per interaktyvų dialogą su nepriklausomu ekspertu Somalio klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 27 d. ES išsakytą pastabą 36-ojoje Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijoje per interaktyvų dialogą su nepriklausomu ekspertu Somalio klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 30 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2372 (2017) ir į 2017 m. lapkričio 7 d. rezoliuciją 2383 (2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 30 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2372 (2017) ir į 2017 m. lapkričio 7 d. rezoliuciją 2383 (2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. ir rugsėjo 5 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitas JT Saugumo Tarybai dėl Somalio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. ir rugsėjo 5 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitas JT Saugumo Tarybai dėl Somalio,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 15 d. JT Saugumo Tarybos pranešimą dėl teroristinio išpuolio Mogadiše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 15 d. JT Saugumo Tarybos pranešimą dėl teroristinio išpuolio Mogadiše,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 15 d. Afrikos Sąjungos (AS) komisijos pirmininko pranešimą dėl išpuolio Mogadiše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 15 d. Afrikos Sąjungos (AS) komisijos pirmininko pranešimą dėl išpuolio Mogadiše,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos misijos Somalyje (AMISOM) pranešimus, smerkiančius 2017 m. spalio 14 ir 28 d. teroristinius išpuolius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos misijos Somalyje (AMISOM) pranešimus, smerkiančius 2017 m. spalio 14 ir 28 d. teroristinius išpuolius,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 11 d. Londone vykusioje tarptautinėje konferencijoje Somalio klausimais priimtą galutinį pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 11 d. Londone vykusioje tarptautinėje konferencijoje Somalio klausimais priimtą galutinį pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 d. ES ir Afrikos Sąjungos bendrą pranešimą dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 d. ES ir Afrikos Sąjungos bendrą pranešimą dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. AMISOM pareiškimą, kuriame pranešama apie ketinimą 2017 m. gruodžio mėn. pradėti karių išvedimą iš Somalio ir iki 2020 m. išvesti visas karines pajėgas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. AMISOM pareiškimą, kuriame pranešama apie ketinimą 2017 m. gruodžio mėn. pradėti karių išvedimą iš Somalio ir iki 2020 m. išvesti visas karines pajėgas,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES Kotonu partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos įgaliojimus propaguoti ir apsaugoti žmogaus ir tautų teises pagal Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos įgaliojimus propaguoti ir apsaugoti žmogaus ir tautų teises pagal Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją ir į jos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją ir į jos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. priimtą Afrikos vienybės organizacijos konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. priimtą Afrikos vienybės organizacijos konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2017 m. spalio 14 d. didžiulis sunkvežimio su sprogmenimis sprogimas supurtė Mogadišo centrą – mažiausiai 358 asmenys žuvo, 228 buvo sužeisti, o 56 vis dar laikomi dingusiais be žinios; kadangi išpuolis Mogadišo centre buvo vienas iš daugiausiai gyvybių nusinešusių teroristinių išpuolių pasaulyje per pastaruosius metus; kadangi daugiau kaip 30 žmonių žuvo 2017 m. spalio 28 d., sprogus dviem bomboms prie viešbučio netoli prezidento rūmų Mogadiše; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. spalio 14 d. didžiulis sunkvežimio su sprogmenimis sprogimas supurtė Mogadišo centrą – mažiausiai 358 asmenys žuvo, 228 buvo sužeisti, o 56 vis dar laikomi dingusiais be žinios; kadangi išpuolis Mogadišo centre buvo vienas iš daugiausiai gyvybių nusinešusių teroristinių išpuolių pasaulyje per pastaruosius metus; kadangi daugiau kaip 30 žmonių žuvo 2017 m. spalio 28 d., sprogus dviem bomboms prie viešbučio netoli prezidento rūmų Mogadiše;

| B. | kadangi nepaisant to, kad jokia grupuotė neprisiėmė atsakomybės už šiuos niekingus išpuolius, kuriems būdingas „al-Shabaab“ braižas, dabar atrodo, kad ši grupuotė nebenori rizikuoti prarasti paramos ir nenori būti siejama su daugybės civilių gyventojų nužudymu; kadangi Somalio gyventojai ne kartą pasmerkė „al-Shabaab“ smurtinius veiksmus, o po 2017 m. spalio mėn. įvykdytų išpuolių surengė daugiatūkstantines eitynes Mogadiše nepaisydami „al-Shabaab“; |
| --- | --- |

B.

kadangi nepaisant to, kad jokia grupuotė neprisiėmė atsakomybės už šiuos niekingus išpuolius, kuriems būdingas „al-Shabaab“ braižas, dabar atrodo, kad ši grupuotė nebenori rizikuoti prarasti paramos ir nenori būti siejama su daugybės civilių gyventojų nužudymu; kadangi Somalio gyventojai ne kartą pasmerkė „al-Shabaab“ smurtinius veiksmus, o po 2017 m. spalio mėn. įvykdytų išpuolių surengė daugiatūkstantines eitynes Mogadiše nepaisydami „al-Shabaab“;

| C. | kadangi per pastaruosius mėnesius Mogadiše ir daugelyje kitų šalies vietų buvo įvykdyta daug mirtinų teroristinių išpuolių, įskaitant automobilių sprogdinimus, atsitiktinius šaudymus, tikslinius žudymus ir grobimus, o tai pabrėžia nuolatinį smurtinio ekstremizmo pavojų, kuriame šalis gyvena; |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius mėnesius Mogadiše ir daugelyje kitų šalies vietų buvo įvykdyta daug mirtinų teroristinių išpuolių, įskaitant automobilių sprogdinimus, atsitiktinius šaudymus, tikslinius žudymus ir grobimus, o tai pabrėžia nuolatinį smurtinio ekstremizmo pavojų, kuriame šalis gyvena;

| D. | nors dauguma teroristinių išpuolių priskiriami grupuotei „al-Shabaab“, yra žinoma, kad šalyje taip pat aktyviai veikia grupuotė „Da'esh“; |
| --- | --- |

D.

nors dauguma teroristinių išpuolių priskiriami grupuotei „al-Shabaab“, yra žinoma, kad šalyje taip pat aktyviai veikia grupuotė „Da'esh“;

| E. | kadangi Somalio prezidentas Mohamed Abdullahi Mohamed, perėmęs valdžią po 2017 m. vasario mėn. įvykusių rinkimų, kurie laikomi vienu iš svarbiausių šios nuniokotos Rytų Afrikos šalies įvykių, žyminčių laipsnišką perėjimą prie stabilumo ir gerovės, pažadėjo išlaisvinti Somalį nuo „al-Shabaab“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Somalio prezidentas Mohamed Abdullahi Mohamed, perėmęs valdžią po 2017 m. vasario mėn. įvykusių rinkimų, kurie laikomi vienu iš svarbiausių šios nuniokotos Rytų Afrikos šalies įvykių, žyminčių laipsnišką perėjimą prie stabilumo ir gerovės, pažadėjo išlaisvinti Somalį nuo „al-Shabaab“;

| F. | kadangi, turint omenyje daugelį per 2017 metus įvykdytų išpuolių, visų pirma šiurpų 2017 m. spalio 14 d. sprogdinimą, visiškai nėra aišku, ar Somalio saugumo pajėgos po to, kai AMISOM išves savo pajėgas 2018 m., bus pajėgios tinkamai kovoti su terorizmu be užsienio šalių pagalbos; |
| --- | --- |

F.

kadangi, turint omenyje daugelį per 2017 metus įvykdytų išpuolių, visų pirma šiurpų 2017 m. spalio 14 d. sprogdinimą, visiškai nėra aišku, ar Somalio saugumo pajėgos po to, kai AMISOM išves savo pajėgas 2018 m., bus pajėgios tinkamai kovoti su terorizmu be užsienio šalių pagalbos;

| G. | kadangi AMISOM pajėgos ne vieną kartą buvo apkaltintos sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant beatodairiškus žudymus ir kai kuriuos seksualinio išnaudojimo ir prievartos atvejus; kadangi užsienio karinių pajėgų perdislokavimas Somalio teritorijoje neturint JT ar AS įgaliojimų kelia didelį susirūpinimą, turint omenyje ankstesnius kaltinimus dėl AMISOM pajėgų vykdytų žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

G.

kadangi AMISOM pajėgos ne vieną kartą buvo apkaltintos sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant beatodairiškus žudymus ir kai kuriuos seksualinio išnaudojimo ir prievartos atvejus; kadangi užsienio karinių pajėgų perdislokavimas Somalio teritorijoje neturint JT ar AS įgaliojimų kelia didelį susirūpinimą, turint omenyje ankstesnius kaltinimus dėl AMISOM pajėgų vykdytų žmogaus teisių pažeidimų;

| H. | kadangi ne tik ginkluotas ekstremizmas, bet ir sausra, genčių konfliktai ir priverstiniai perkėlimai lėmė tai, jog vien praėjusiais metais šimtai tūkstančių žmonių buvo priversti palikti namus ir (daugeliu atvejų) persikelti į vyriausybės kontroliuojamas miestų teritorijas; kadangi daug žmonių gyvena nesaugiose gyvenvietėse, kur visų pirma moterys ir mergaitės susiduria su prievarta ir seksualiniu smurtu; |
| --- | --- |

H.

kadangi ne tik ginkluotas ekstremizmas, bet ir sausra, genčių konfliktai ir priverstiniai perkėlimai lėmė tai, jog vien praėjusiais metais šimtai tūkstančių žmonių buvo priversti palikti namus ir (daugeliu atvejų) persikelti į vyriausybės kontroliuojamas miestų teritorijas; kadangi daug žmonių gyvena nesaugiose gyvenvietėse, kur visų pirma moterys ir mergaitės susiduria su prievarta ir seksualiniu smurtu;

| I. | kadangi Somalyje vis dar didelis bado pavojus: apytikriai 400 000 vaikų Somalyje kenčia nuo ūmaus mitybos nepakankamumo, o 3 mln. žmonių aprūpinimo maistu požiūriu gyvena krizės arba ekstremaliosios padėties sąlygomis; kadangi Somalyje yra apie 1,1 mln. šalies viduje perkeltų asmenų, o regione yra daugiau kaip 900 000 pabėgėlių iš Somalio; |
| --- | --- |

I.

kadangi Somalyje vis dar didelis bado pavojus: apytikriai 400 000 vaikų Somalyje kenčia nuo ūmaus mitybos nepakankamumo, o 3 mln. žmonių aprūpinimo maistu požiūriu gyvena krizės arba ekstremaliosios padėties sąlygomis; kadangi Somalyje yra apie 1,1 mln. šalies viduje perkeltų asmenų, o regione yra daugiau kaip 900 000 pabėgėlių iš Somalio;

| J. | kadangi stovyklose Kenijoje gyvena 420 000 Somalio pabėgėlių, iš kurių 350 000 – Dadaabo stovykloje, ir kadangi Somalio ir Kenijos vyriausybės ir UNHCR sutiko sudaryti palankesnes sąlygas 10 000 pabėgėlių savanoriškai grįžti į tas Somalio vietoves, kurių nekontroliuoja grupuotė „al-Shabaab“; kadangi sugrįžę pabėgėliai susiduria su reintegracijos problema ir turi mažai galimybių rasti darbą; kadangi daug Dadaabo stovykloje gyvenančių pabėgėlių yra kilę iš Somalio, bet niekada nėra palikę stovyklos ir iš tikrųjų yra asmenys be pilietybės, o tai reiškia, kad jie negali būti išsiųsti į Somalį; |
| --- | --- |

J.

kadangi stovyklose Kenijoje gyvena 420 000 Somalio pabėgėlių, iš kurių 350 000 – Dadaabo stovykloje, ir kadangi Somalio ir Kenijos vyriausybės ir UNHCR sutiko sudaryti palankesnes sąlygas 10 000 pabėgėlių savanoriškai grįžti į tas Somalio vietoves, kurių nekontroliuoja grupuotė „al-Shabaab“; kadangi sugrįžę pabėgėliai susiduria su reintegracijos problema ir turi mažai galimybių rasti darbą; kadangi daug Dadaabo stovykloje gyvenančių pabėgėlių yra kilę iš Somalio, bet niekada nėra palikę stovyklos ir iš tikrųjų yra asmenys be pilietybės, o tai reiškia, kad jie negali būti išsiųsti į Somalį;

| K. | kadangi nuo 2016 m. ES palaipsniui didino metinę humanitarinę pagalbą Somaliui, visų pirma po šalį paveikusios didžiulės sausros – 2017 m. humanitariniams partneriams paskyrė 120 mln. eurų, o iš neatidėliotinos pagalbos rezervo – 100 000 eurų, norėdama padėti skubiai patenkinti medicininius poreikius po 2017 m. spalio 14 d. Mogadiše įvykdyto išpuolio; kadangi ES skubiai medicininei pagalbai gabenti į Mogadišo ligonines taip pat mobilizavo du laivus iš ES jūrų operacijos ATALANTA ir vykdė neatidėliotinos pagalbos skrydžius; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2016 m. ES palaipsniui didino metinę humanitarinę pagalbą Somaliui, visų pirma po šalį paveikusios didžiulės sausros – 2017 m. humanitariniams partneriams paskyrė 120 mln. eurų, o iš neatidėliotinos pagalbos rezervo – 100 000 eurų, norėdama padėti skubiai patenkinti medicininius poreikius po 2017 m. spalio 14 d. Mogadiše įvykdyto išpuolio; kadangi ES skubiai medicininei pagalbai gabenti į Mogadišo ligonines taip pat mobilizavo du laivus iš ES jūrų operacijos ATALANTA ir vykdė neatidėliotinos pagalbos skrydžius;

| L. | kadangi ES skyrė 486 mln. eurų iš Europos plėtros fondo (2014–2020 m.), daugiausia dėmesio skirdama Susitarimo įgyvendinimui ir ypač valstybės ir taikos kūrimui, maisto tiekimo saugumui, atsparumui ir švietimui; kadangi ES taip pat yra įsipareigojusi remti AMISOM per Afrikos taikos priemonę; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES skyrė 486 mln. eurų iš Europos plėtros fondo (2014–2020 m.), daugiausia dėmesio skirdama Susitarimo įgyvendinimui ir ypač valstybės ir taikos kūrimui, maisto tiekimo saugumui, atsparumui ir švietimui; kadangi ES taip pat yra įsipareigojusi remti AMISOM per Afrikos taikos priemonę;

| M. | kadangi 2016 m. gruodžio mėn. Pasaulio bankas įsipareigojo sustiprinti kovą su ypač dideliu skurdu ir pranešė, kad išsivysčiusios šalys įsipareigojo suteikti rekordiškai didelę 75 mlrd. JAV dolerių dotacijų ir lengvatinių paskolų sumą Tarptautinei plėtros asociacijai (TPA); tačiau kadangi Somalis negali pasinaudoti TPA finansavimu, nes yra skolingas TVF daugiau kaip 300 mln. JAV dolerių (jie yra didžiulės 5 mlrd. JAV dolerių skolos daugiašaliams ir dvišaliams kreditoriams dalis); |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. gruodžio mėn. Pasaulio bankas įsipareigojo sustiprinti kovą su ypač dideliu skurdu ir pranešė, kad išsivysčiusios šalys įsipareigojo suteikti rekordiškai didelę 75 mlrd. JAV dolerių dotacijų ir lengvatinių paskolų sumą Tarptautinei plėtros asociacijai (TPA); tačiau kadangi Somalis negali pasinaudoti TPA finansavimu, nes yra skolingas TVF daugiau kaip 300 mln. JAV dolerių (jie yra didžiulės 5 mlrd. JAV dolerių skolos daugiašaliams ir dvišaliams kreditoriams dalis);

| N. | kadangi grupuotė „al-Shabaab“ toliau žudo, savavališkai sulaiko ir verbuoja vaikus, tačiau juos verbuoja ir Somalio ginkluotosios pajėgos nepaisydamos to, kad 2015 m. sausio mėn. Somalis ratifikavo JT vaiko teisių konvenciją, o 2015 m. lapkričio mėn. patvirtino Saugių mokyklų deklaraciją ir įsipareigojo imtis konkrečių veiksmų moksleiviams ir švietimo įstaigoms apsaugoti; |
| --- | --- |

N.

kadangi grupuotė „al-Shabaab“ toliau žudo, savavališkai sulaiko ir verbuoja vaikus, tačiau juos verbuoja ir Somalio ginkluotosios pajėgos nepaisydamos to, kad 2015 m. sausio mėn. Somalis ratifikavo JT vaiko teisių konvenciją, o 2015 m. lapkričio mėn. patvirtino Saugių mokyklų deklaraciją ir įsipareigojo imtis konkrečių veiksmų moksleiviams ir švietimo įstaigoms apsaugoti;

| O. | kadangi, nesant veikiančių civilinių teisminių institucijų, Somalio vyriausybė remiasi karo teismais, kuriuose teisiami ir nuteisiami civiliai gyventojai, ir todėl atsakovų civilinės teisės nėra užtikrinamos; kadangi Nacionalinės žvalgybos ir saugumo agentūrai (NISA), kuri šiuo metu neturi teisėsaugos įgaliojimų, yra suteikti platūs tyrimo įgaliojimai ir dėl šios priežasties smarkiai pažeidžiamos NISA sulaikytų asmenų teisės į tinkamą procesą; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nesant veikiančių civilinių teisminių institucijų, Somalio vyriausybė remiasi karo teismais, kuriuose teisiami ir nuteisiami civiliai gyventojai, ir todėl atsakovų civilinės teisės nėra užtikrinamos; kadangi Nacionalinės žvalgybos ir saugumo agentūrai (NISA), kuri šiuo metu neturi teisėsaugos įgaliojimų, yra suteikti platūs tyrimo įgaliojimai ir dėl šios priežasties smarkiai pažeidžiamos NISA sulaikytų asmenų teisės į tinkamą procesą;

| P. | kadangi, organizacijos „Transparency International“ duomenimis, Somalis jau dešimtus metus yra labiausiai korumpuota pasaulio šalis; kadangi Somalio vyriausybė iki šiol susiduria su daugybe iššūkių, pvz., korupcija ir nepakankamai plačia civilių gyventojų parama, ir dėl šių priežasčių neišvengiamai sumažėjo pasitikėjimas valstybės institucijomis ir pradėtos remti radikalios islamistų ir teroristų grupuotės; |
| --- | --- |

P.

kadangi, organizacijos „Transparency International“ duomenimis, Somalis jau dešimtus metus yra labiausiai korumpuota pasaulio šalis; kadangi Somalio vyriausybė iki šiol susiduria su daugybe iššūkių, pvz., korupcija ir nepakankamai plačia civilių gyventojų parama, ir dėl šių priežasčių neišvengiamai sumažėjo pasitikėjimas valstybės institucijomis ir pradėtos remti radikalios islamistų ir teroristų grupuotės;

| 1. | reiškia giliausią užuojautą neseniai Somalyje įvykdytų teroristinių išpuolių aukoms bei jų šeimoms ir labai apgailestauja dėl prarastų gyvybių; sykiu griežtai smerkia šių išpuolių, priskiriamų sukilėlių grupuotei „al-Shabaab“, vykdytojus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad ilgalaikis stabilumas ir taika gali būti pasiekti tik užtikrinant socialinę įtrauktį, darnų vystymąsi ir gerą valdymą, remiantis demokratiniais principais ir kuriant teisinę valstybę, kurioje būtų visapusiškai gerbiami žmonių orumas ir teisės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina tai, kad Komisija skubiai sureagavo į 2017 m. spalio 14 d. įvykusį teroristinį išpuolį; ragina ES ir jos tarptautinius partnerius vykdyti įsipareigojimus Somaliui, visų pirma stengiantis užtikrinti aprūpinimą maistu, kad būtų išvengta struktūrinių problemų, dėl kurių gali kilti badas, skatinti saugumą ir bendruomenių susitaikymą, gerinti viešųjų finansų valdymą ir padėti užbaigti konstitucinę peržiūrą, kad būtų pasiektas ilgalaikis stabilumas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant pakartotinių humanitarinės pagalbos grupių, pagalbos agentūrų ir Europos Parlamento įspėjimų, Somalis ir toliau balansuoja ant bado ribos; primena, kad mirusių per 2011 m. badą skaičius padidėjo dėl nesaugios padėties ir grupuotei „al-Shabaab“ priklausančių ekstremistų kovotojų veiksmų jiems neleidus tiekti pagalbos maistu į tuo metu jų kontroliuotas Somalio pietinę ir centrinę dalis; ragina visas šalis bendradarbiauti su humanitarinės pagalbos agentūromis ir visapusiškai laikytis humanitarinių principų siekiant sudaryti galimybę visapusiškai ir netrukdomai patekti pas tuos, kurie kenčia ir kuriems reikia pagalbos, visų pirma kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina 2017 m. vasario mėn. surengtą rinkimų procesą, kurio metu išrinktas naujas prezidentas, ir išreiškia viltį, kad rinkimai padės stiprinti politinį stabilumą ir paskatins imtis būtinų reformų ir vykdyti federalinį projektą derinant veiksmus ir glaudžiai bendradarbiaujant su federacinėmis valstybėmis narėmis; pabrėžia, kad svarbu kovoti su šalyje paplitusia korupcija ir užtikrinti šalies jaunimui pasirinkimo galimybes siekiant sumažinti jo verbavimo į grupuotės „al-Shabaab“ gretas pavojų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Somalio nacionalinio vadovų forumo sprendimą skatinti rengiantis 2020 m. rinkimams steigti ir registruoti politines partijas, remiantis principu „vienas asmuo – vienas balsas“, taip pat siekti atkurti valstybės institucijas, priimti naujus svarbius įstatymus dėl politinių partijų ir įsteigti nepriklausomą nacionalinę žmogaus teisių komisiją; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia imtis veiksmų siekiant padidinti atstovavimą moterims; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia svarbų šalies diasporos ir pilietinės visuomenės indėlį ne tik į valdymo atkūrimą, bet ir į socialinį ir ekonominį vystymąsi, taip pat atkreipia dėmesį į moterų atstovavimo ir dalyvavimo sprendimų priėmimo procese svarbą; todėl teigiamai vertina tai, kad moterų narių skaičius padidėjo Somalio parlamente (iki 24 proc.) ir vyriausybėje, ir laikosi nuomonės, kad reikia aktyviau siekti pagerinti lyčių pusiausvyrą tiek ES, tiek Somalyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) Nairobio deklaraciją dėl tvarių sprendimų pabėgėlių iš Somalio ir į Somalį grąžinamų asmenų reintegracijos klausimais; palankiai vertina įsipareigojimą siekti išsamaus regioninio požiūrio, kartu užtikrinant apsaugą ir skatinant gebėjimą pasirūpinti savimi prieglobsčio šalyse, o tai turėtų būti daroma padedant tarptautinei bendruomenei ir laikantis tarptautinių susitarimų dėl atsakomybės pasidalijimo, kaip nustatyta Niujorko deklaracijos Išsamioje veiksmų sprendžiant pabėgėlių problemą programoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją labiau konsultuotis su regiono subjektais, įskaitant vietos gyventojus, regionų valdžią ir NVO, kad būtų galima sutelkti dėmesį į vietoje nustatytas problemas ir poreikius, skatinti palankią atmosferą bei didinti pabėgėlių galimybes grįžti į gimtąsias šalis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl plačių NISA įgaliojimų ir to, kad persekiojimui už įtariamus su terorizmu susijusius nusikaltimus ji naudojasi karo teismais – tokiu būdu ji ne kartą pažeidė tinkamo teisinio proceso principą ir be atskaitomybės skyrė mirties bausmę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Somalio vyriausybę ir ES, vykdant savo teisinės valstybės kūrimo veiklą Somalyje, užtikrinti, kad NISA būtų reguliuojama taikant veiksmingus priežiūros mechanizmus, ir gerinti Somalio kriminalinių nusikaltimų tyrimų departamento (CID) technines žinias, kad jis, gerbdamas piliečių teises, galėtų vykdyti nuodugnius ir veiksmingus tyrimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ypač teigiamai vertina 2017 m. balandžio 16 d. Somalio vadovų pasiektą politinį susitarimą regionines ir federalines pajėgas integruoti į nuoseklią nacionalinę saugumo struktūrą, galinčią palaipsniui perimti pagrindinę atsakomybę už saugumo užtikrinimą, ir tai, kad skubiai buvo suformuota Nacionalinė saugumo taryba ir įsteigtas Nacionalinis saugumo biuras; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta AMISOM vaidmenį padedant užtikrinti saugumą ir stabilumą, kurie sudaro Somaliui galimybę steigti politines institucijas ir plėsti valstybės įtaką, tikintis, kad atsakomybė už saugumą bus perduota Somalio institucijoms ir pajėgoms; teigiamai vertina Afrikos Sąjungos atliekamą įtarimų dėl AMISOM pajėgų vykdytos lytinės prievartos tyrimą; ragina visapusiškai įgyvendinti Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitose dėl Somalio pateiktas rekomendacijas, be kita ko, vadovaujantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2272 (2016 m.), ragina Afrikos Sąjungą ir savo pajėgas dislokavusias šalis užtikrinti, kad įtarimai būtų deramai ir nuodugniai ištirti, o atsakingi asmenys patraukti atsakomybėn; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti galimybę pratęsti AMISOM mandatą po 2018 m. gegužės mėn., ir įspėja, kad per ankstyvas atsakomybės perdavimas Somalio pajėgoms gali pakenkti ilgalaikiam stabilumui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad būtina kovoti su nebaudžiamumu ir užtikrinti atsakomybę už Somalyje įvykdytus nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus; atkreipia dėmesį į Somalio prezidento pasiūlymą paskelbti amnestiją tam tikrus nusikaltimus padariusiems asmenims, kurie atsisakytų terorizmo ir smurto ir norėtų palikti grupuotę „al-Shabaab“ ir kitas teroristines grupuotes, ir ragina parengti teisės aktus dėl amnestijos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja dėl to, kad grupuotė „al-Shabaab“ verbuoja vaikus karius, o saugumo pajėgos naudoja vaikus kaip karius ir informatorius ir naudoja suimtus ar dezertyravusius vaikus karius; primena, kad Somalio vyriausybė įsipareigojo reabilituoti buvusius vaikus karius ir patraukti atsakomybėn už jų verbavimą atsakingus asmenis; ragina tarptautinius paramos teikėjus, įskaitant ES, pirmenybę teikti reabilitacijos paslaugų teikimui, švietimui ir saugiam mokykliniam ugdymui, nes tai yra svarbiausios priemonės siekiant nutraukti nenutrūkstantį smurto ratą; primygtinai ragina valdžios institucijas elgtis su vaikais, įtariamais sąsajomis su grupuote „al-Shabaab“, kaip su aukomis ir paisyti geriausių vaiko interesų ir tarptautinių apsaugos standartų ir pagrindinių principų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad gamtos ištekliai, visų pirma medžio anglys, tebėra reikšmingas teroristų finansavimo šaltinis ir smarkaus aplinkos būklės blogėjimo Somalyje priežastis; ragina Komisiją ištirti, kaip būtų galima išplėsti atsekamumo ir išsamaus patikrinimo sistemas siekiant į jas įtraukti gamtos išteklius, naudojamus teroristų veiklai ir smurtui kurstyti; todėl ragina visas šalis užtikrinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijos, kuria draudžiama eksportuoti Somalio medžio anglis, laikymąsi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungai, Somalio prezidentui, ministrui pirmininkui ir parlamentui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai ir AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0229.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/58 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/58

---

P8_TA(2017)0445

Madagaskaras

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Madagaskaro (2017/2963(RSP))

(2018/C 356/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Madagaskaro, ypač į 2009 m. gegužės 7 d. (1), 2010 m. vasario 11 d. (2) ir 2011 m. birželio 9 d. (3) rezoliucijas, taip pat į 2010 m. liepos 10–11 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos faktų nustatymo misiją Madagaskare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Madagaskaro, ypač į 2009 m. gegužės 7 d. (1), 2010 m. vasario 11 d. (2) ir 2011 m. birželio 9 d. (3) rezoliucijas, taip pat į 2010 m. liepos 10–11 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos faktų nustatymo misiją Madagaskare,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 2 d. PSO informaciją apie naujausią maro protrūkį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 2 d. PSO informaciją apie naujausią maro protrūkį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 22 d. JT Žmogaus teisių komiteto (TPPTP) baigiamąsias pastabas dėl ketvirtosios periodinės peržiūros dėl Madagaskaro, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 22 d. JT Žmogaus teisių komiteto (TPPTP) baigiamąsias pastabas dėl ketvirtosios periodinės peržiūros dėl Madagaskaro,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio mėn. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo Johno H. Knoxo pareiškimą dėl jo misijos į Madagaskarą išvadų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio mėn. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo Johno H. Knoxo pareiškimą dėl jo misijos į Madagaskarą išvadų,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 20 d. Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (SADC) neeilinį aukščiausio lygio susitikimą dėl Madagaskaro ir į veiksmų planą, kurį pasiūlė SADC tarpininkavimo grupė, kai buvo panaikintos ES, Afrikos Sąjungos ir SADC sankcijos Madagaskarui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 20 d. Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (SADC) neeilinį aukščiausio lygio susitikimą dėl Madagaskaro ir į veiksmų planą, kurį pasiūlė SADC tarpininkavimo grupė, kai buvo panaikintos ES, Afrikos Sąjungos ir SADC sankcijos Madagaskarui,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. specialiojo pranešėjo pranešimą, susijusį su jo vizitu Madagaskare, dėl įsipareigojimų žmogaus teisėms problemų, susijusių su saugia, švaria, sveika ir tvaria aplinka, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. specialiojo pranešėjo pranešimą, susijusį su jo vizitu Madagaskare, dėl įsipareigojimų žmogaus teisėms problemų, susijusių su saugia, švaria, sveika ir tvaria aplinka,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėto Kotonu susitarimo 8 ir 9 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėto Kotonu susitarimo 8 ir 9 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Madagaskaro konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Madagaskaro konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gynėjų gaires ir ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gynėjų gaires ir ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Madagaskaras pasirašė 1969 m. ir ratifikavo 1971 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Madagaskaras pasirašė 1969 m. ir ratifikavo 1971 m.,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją (ACDEG), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją (ACDEG),

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 10–11 d. vykusią Žmogaus teisių komiteto 120-ąją sesiją, per kurią buvo peržiūrėta ketvirtoji periodinė ataskaita dėl Madagaskaro ir dėl to, kaip jame įgyvendinamas Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 10–11 d. vykusią Žmogaus teisių komiteto 120-ąją sesiją, per kurią buvo peržiūrėta ketvirtoji periodinė ataskaita dėl Madagaskaro ir dėl to, kaip jame įgyvendinamas Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi po penkerius metus trukusių politinių neramumų laikotarpio, per kurį paramos teikėjai sustabdė Madagaskarui skirtas paramos vystymuisi programas, Madagaskare 2013 m. spalio mėn. buvo surengti patikimi demokratiniai parlamento rinkimai ir 2013 m. gruodžio mėn. įvyko prezidento rinkimai, per kuriuos prezidentu išrinktas Hery Rajaonarimampianina; kadangi politinė padėtis išliko nestabili, nors atnaujinus santykius su pagalbą teikiančiomis šalimis buvo panaikinti visi apribojimai dėl bendradarbiavimo su naująja vyriausybe; |
| --- | --- |

A.

kadangi po penkerius metus trukusių politinių neramumų laikotarpio, per kurį paramos teikėjai sustabdė Madagaskarui skirtas paramos vystymuisi programas, Madagaskare 2013 m. spalio mėn. buvo surengti patikimi demokratiniai parlamento rinkimai ir 2013 m. gruodžio mėn. įvyko prezidento rinkimai, per kuriuos prezidentu išrinktas Hery Rajaonarimampianina; kadangi politinė padėtis išliko nestabili, nors atnaujinus santykius su pagalbą teikiančiomis šalimis buvo panaikinti visi apribojimai dėl bendradarbiavimo su naująja vyriausybe;

| B. | kadangi atsirado naujas Komunikacijos kodeksas, kurį griežtai kritikuoja Madagaskaro žurnalistai, nes jame pateikiamos nuorodos į Baudžiamąjį kodeksą, taikomą su spauda susijusiems nusikaltimams, ir dėl to ši profesija gali būti kriminalizuojama; kadangi padėtis nurimo, tačiau neatrodo, kad ji kinta teisinga linkme; |
| --- | --- |

B.

kadangi atsirado naujas Komunikacijos kodeksas, kurį griežtai kritikuoja Madagaskaro žurnalistai, nes jame pateikiamos nuorodos į Baudžiamąjį kodeksą, taikomą su spauda susijusiems nusikaltimams, ir dėl to ši profesija gali būti kriminalizuojama; kadangi padėtis nurimo, tačiau neatrodo, kad ji kinta teisinga linkme;

| C. | kadangi prezidento rinkimai turėtų įvykti kitais metais, tačiau dar nėra nustatyta tiksli data; kadangi Madagaskaro prezidentas išreiškė palaikymą konstitucijos reformai, kuri sudarytų jam sąlygas išlikti valdžioje per rinkimų laikotarpį, ir parodė ketinimą iškreipti siūlomus rinkimų įstatymo pakeitimus, kuriuos parengė nacionalinė nepriklausoma rinkimų komisija, ekspertai, pilietinė visuomenė ir opozicija; kadangi šiems pareiškimams prieštarauja jo politiniai oponentai ir kai kurie pilietinės visuomenės segmentai, nes jie yra susirūpinę, kad tai gali būti bandymas pavėlinti rinkimus ir likti valdžioje ilgiau, nei trunka jo konstituciniai įgaliojimai; kadangi tai gali padidinti įtampą esant jau netvirtai politinei padėčiai; |
| --- | --- |

C.

kadangi prezidento rinkimai turėtų įvykti kitais metais, tačiau dar nėra nustatyta tiksli data; kadangi Madagaskaro prezidentas išreiškė palaikymą konstitucijos reformai, kuri sudarytų jam sąlygas išlikti valdžioje per rinkimų laikotarpį, ir parodė ketinimą iškreipti siūlomus rinkimų įstatymo pakeitimus, kuriuos parengė nacionalinė nepriklausoma rinkimų komisija, ekspertai, pilietinė visuomenė ir opozicija; kadangi šiems pareiškimams prieštarauja jo politiniai oponentai ir kai kurie pilietinės visuomenės segmentai, nes jie yra susirūpinę, kad tai gali būti bandymas pavėlinti rinkimus ir likti valdžioje ilgiau, nei trunka jo konstituciniai įgaliojimai; kadangi tai gali padidinti įtampą esant jau netvirtai politinei padėčiai;

| D. | kadangi 2017 m. liepos 10 d. organizacijos „Amnesty International“ už Pietų Afriką atsakingas regioninis direktorius pareiškė, kad Madagaskare dėl akivaizdaus teisinės valstybės principų nesilaikymo labai prastėja žmogaus teisių padėtis; kadangi prevencijos tikslais be teismo kalinama daugiau kaip 50 proc. visų kalinių ir dėl nepakankamai užtikrintų galimybių laisvai ir lygiomis teisėmis naudotis teisingumu vykdomi tokie pažeidimai, kaip policijos vykdomos neteisminės egzekucijos ir žmogaus teisių gynėjų kalinimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. liepos 10 d. organizacijos „Amnesty International“ už Pietų Afriką atsakingas regioninis direktorius pareiškė, kad Madagaskare dėl akivaizdaus teisinės valstybės principų nesilaikymo labai prastėja žmogaus teisių padėtis; kadangi prevencijos tikslais be teismo kalinama daugiau kaip 50 proc. visų kalinių ir dėl nepakankamai užtikrintų galimybių laisvai ir lygiomis teisėmis naudotis teisingumu vykdomi tokie pažeidimai, kaip policijos vykdomos neteisminės egzekucijos ir žmogaus teisių gynėjų kalinimas;

| E. | kadangi organizacija „Amnesty International“ taip pat dokumentais patvirtino ataskaitas dėl teisėsaugos pareigūnų, kurie siekia keršto po gyventojų vykdomo teisingumo incidentų; kadangi teigiama, kad 2017 m. vasario mėn. policijos pareigūnai Ancakabaryje sudegino penkis kaimus po to, kai, kaip teigiama, du jų kolegas kaimų gyventojai nužudė, o nuo per išpuolį patirtų nudegimų žuvo pagyvenusi moteris, nes jai nepavyko išsigelbėti; kadangi policija dabar tiria šį padegimo išpuolį, nors jame dalyvavo policijos pareigūnai; |
| --- | --- |

E.

kadangi organizacija „Amnesty International“ taip pat dokumentais patvirtino ataskaitas dėl teisėsaugos pareigūnų, kurie siekia keršto po gyventojų vykdomo teisingumo incidentų; kadangi teigiama, kad 2017 m. vasario mėn. policijos pareigūnai Ancakabaryje sudegino penkis kaimus po to, kai, kaip teigiama, du jų kolegas kaimų gyventojai nužudė, o nuo per išpuolį patirtų nudegimų žuvo pagyvenusi moteris, nes jai nepavyko išsigelbėti; kadangi policija dabar tiria šį padegimo išpuolį, nors jame dalyvavo policijos pareigūnai;

| F. | kadangi valdžios institucijos gąsdina ir baugina žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus ir bando juos nutildyti, trukdo jų tiriamajam ar žmogaus teisių gynimo darbui; kadangi nuo 2013 m. rinkimų buvo uždaryta ir cenzūruojama daug žiniasklaidos priemonių, siekiant „užtikrinti pagarbą teisinei valstybei“ ir atlikti būtiną „vaizdo ir garso žiniasklaidos valymą“, kaip teigė Komunikacijos ministerija; |
| --- | --- |

F.

kadangi valdžios institucijos gąsdina ir baugina žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus ir bando juos nutildyti, trukdo jų tiriamajam ar žmogaus teisių gynimo darbui; kadangi nuo 2013 m. rinkimų buvo uždaryta ir cenzūruojama daug žiniasklaidos priemonių, siekiant „užtikrinti pagarbą teisinei valstybei“ ir atlikti būtiną „vaizdo ir garso žiniasklaidos valymą“, kaip teigė Komunikacijos ministerija;

| G. | kadangi 2013 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) šalių konferencijoje buvo patvirtintas Madagaskarui skirtas veiksmų planas, pagal kurį buvo reikalaujama, kad šalis stiprintų savo vykdymo užtikrinimo pastangas ir nustatytų embargą visos medienos atsargų eksportui; kadangi nuo tada CITES sekretoriatas ir CITES nuolatinis komitetas ne kartą teigė, kad Madagaskaras veiksmų plano nesilaiko; kadangi, kaip teigia CITES sekretoriatas, vyrauja paplitęs neteisėto miškų kirtimo ir aplinkosaugos įstatymų pažeidimų nebaudžiamumas; kadangi, kita vertus, neteisėtam miškų kirtimui besipriešinantys asmenys gavo šaukimus į teismus, kuriems gresia didelė korupcijos rizika; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2013 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) šalių konferencijoje buvo patvirtintas Madagaskarui skirtas veiksmų planas, pagal kurį buvo reikalaujama, kad šalis stiprintų savo vykdymo užtikrinimo pastangas ir nustatytų embargą visos medienos atsargų eksportui; kadangi nuo tada CITES sekretoriatas ir CITES nuolatinis komitetas ne kartą teigė, kad Madagaskaras veiksmų plano nesilaiko; kadangi, kaip teigia CITES sekretoriatas, vyrauja paplitęs neteisėto miškų kirtimo ir aplinkosaugos įstatymų pažeidimų nebaudžiamumas; kadangi, kita vertus, neteisėtam miškų kirtimui besipriešinantys asmenys gavo šaukimus į teismus, kuriems gresia didelė korupcijos rizika;

| H. | kadangi Madagaskaras aplinkos požiūriu yra viena iš ypatingiausių vietų Žemėje, bet skurdžiausia pasaulyje šalis, kurioje nėra konfliktų, 92 % jo gyventojų gyvena už mažiau kaip 2 JAV dolerius per dieną, ir jis žmogaus socialinės raidos indekse užima 154 vietą iš 188; |
| --- | --- |

H.

kadangi Madagaskaras aplinkos požiūriu yra viena iš ypatingiausių vietų Žemėje, bet skurdžiausia pasaulyje šalis, kurioje nėra konfliktų, 92 % jo gyventojų gyvena už mažiau kaip 2 JAV dolerius per dieną, ir jis žmogaus socialinės raidos indekse užima 154 vietą iš 188;

| I. | kadangi dėl nelegalios prekybos mediena ir gyvūnų rūšimis Madagaskaro aplinkai ir biologinei įvairovei bei jo gyventojų aplinkos teisėms kyla didelė grėsmė; kadangi gavybos pramonės šakų poveikis aplinkai ir jų valdymo skaidrumo trūkumas dažnai daro žalą vietos bendruomenėms ir jų tvariam vystymuisi; kadangi teigiama, kad prekybos tinklai turi sąsajų su organizuotu nusikalstamumu, kuris kelia grėsmę demokratiniam šalies valdymui; kadangi, kaip teigia specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir aplinkos klausimais, nelegalus miškų kirtimas ir prekyba brangia mediena, taip pat kasybos koncesijos yra glaudžiai susijusios su smurtu prieš vietinius gyventojus; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl nelegalios prekybos mediena ir gyvūnų rūšimis Madagaskaro aplinkai ir biologinei įvairovei bei jo gyventojų aplinkos teisėms kyla didelė grėsmė; kadangi gavybos pramonės šakų poveikis aplinkai ir jų valdymo skaidrumo trūkumas dažnai daro žalą vietos bendruomenėms ir jų tvariam vystymuisi; kadangi teigiama, kad prekybos tinklai turi sąsajų su organizuotu nusikalstamumu, kuris kelia grėsmę demokratiniam šalies valdymui; kadangi, kaip teigia specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir aplinkos klausimais, nelegalus miškų kirtimas ir prekyba brangia mediena, taip pat kasybos koncesijos yra glaudžiai susijusios su smurtu prieš vietinius gyventojus;

| J. | kadangi aplinkos apsaugos aktyvistas Clovis Razafimalala, kuris demaskavo nelegalią prekybą dalbergija ir kita mediena bei jos eksploatavimą, nuo 2016 m. rugsėjo 16 d. yra kalinamas remiantis sufabrikuotais kaltinimais maištu, viešųjų dokumentų ir gėrybių naikinimu ir padegimu, nors akivaizdžiai nėra įrodymų; kadangi aplinkos ir žmogaus teisių gynėjas Raleva 2017 m. rugsėjo 27 d. buvo suimtas už „naudojimąsi ne savo vardu“, kai kėlė klausimus dėl aukso kasybos įmonės veiklos, po to, kai kasyba buvo uždrausta dėl žalos aplinkai; kadangi 2017 m. spalio 26 d. Ralevai skirta dvejų metų lygtina bausmė; kadangi su prekyba dalbergija kovojančios NVO direktorius Augustin Sarovy buvo priverstas bėgti į Europą po to, kai gavo grasinimų mirtimi; |
| --- | --- |

J.

kadangi aplinkos apsaugos aktyvistas Clovis Razafimalala, kuris demaskavo nelegalią prekybą dalbergija ir kita mediena bei jos eksploatavimą, nuo 2016 m. rugsėjo 16 d. yra kalinamas remiantis sufabrikuotais kaltinimais maištu, viešųjų dokumentų ir gėrybių naikinimu ir padegimu, nors akivaizdžiai nėra įrodymų; kadangi aplinkos ir žmogaus teisių gynėjas Raleva 2017 m. rugsėjo 27 d. buvo suimtas už „naudojimąsi ne savo vardu“, kai kėlė klausimus dėl aukso kasybos įmonės veiklos, po to, kai kasyba buvo uždrausta dėl žalos aplinkai; kadangi 2017 m. spalio 26 d. Ralevai skirta dvejų metų lygtina bausmė; kadangi su prekyba dalbergija kovojančios NVO direktorius Augustin Sarovy buvo priverstas bėgti į Europą po to, kai gavo grasinimų mirtimi;

| K. | kadangi radijo direktorius Fernand Cello, žinomas dėl jo atliekamų tyrimų jautriais klausimais, kaip antai nelegali safyrų kasyba, 2017 m. gegužės 6 d. buvo nuteistas už „klastojimą ir klastočių naudojimą“; kadangi organizacija „Reporters Sans Frontières“ pasmerkė šiurkštų regiono valdžios institucijų elgesį su „Radio Jupiter“ direktoriumi, remiantis neteisingais į jo tyrimus įtrauktų asmenų teiginiais; |
| --- | --- |

K.

kadangi radijo direktorius Fernand Cello, žinomas dėl jo atliekamų tyrimų jautriais klausimais, kaip antai nelegali safyrų kasyba, 2017 m. gegužės 6 d. buvo nuteistas už „klastojimą ir klastočių naudojimą“; kadangi organizacija „Reporters Sans Frontières“ pasmerkė šiurkštų regiono valdžios institucijų elgesį su „Radio Jupiter“ direktoriumi, remiantis neteisingais į jo tyrimus įtrauktų asmenų teiginiais;

| L. | kadangi Claudine Razaimamonjy areštas Nepriklausomo korupcijos biuro (BIANCO) iniciatyva už viešųjų lėšų pasisavinimą keliose savivaldybėse tapo valstybės byla, nes ji yra artima valstybės vadovo Hery Rajaonarimampianinos sąjungininkė ir patarėja; kadangi prieš ją areštuojant žandarmerija pareikalavo į apklausą atvesti Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaina, Sylvie Randriantsara Linah ir Claudine Razaimamonjy; kadangi, pasirodo, kad šios trys moterys yra tas pats asmuo – Claudine Razaimamonjy, kuri niekada neatsakė į šaukimus atvykti į apklausą; |
| --- | --- |

L.

kadangi Claudine Razaimamonjy areštas Nepriklausomo korupcijos biuro (BIANCO) iniciatyva už viešųjų lėšų pasisavinimą keliose savivaldybėse tapo valstybės byla, nes ji yra artima valstybės vadovo Hery Rajaonarimampianinos sąjungininkė ir patarėja; kadangi prieš ją areštuojant žandarmerija pareikalavo į apklausą atvesti Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaina, Sylvie Randriantsara Linah ir Claudine Razaimamonjy; kadangi, pasirodo, kad šios trys moterys yra tas pats asmuo – Claudine Razaimamonjy, kuri niekada neatsakė į šaukimus atvykti į apklausą;

| M. | kadangi „Claudine byla“ sukėlė atvirą vyriausybės ir teismų konfliktą ir pats teisingumo ministras viešai ragino paleisti Claudine Razaimamonjy, kad nebūtų pratęstas jos kardomasis kalinimas; kadangi teisėjų sąjunga paskelbė, kad ją užgavo vyriausybės pozicija ir tiesioginis vyriausybės dalyvavimas byloje, ji prašė laikytis valdžių padalijimo principo ir pabrėžė, kad ši byla neturi jokio ryšio su politika; kadangi šiais metais teisėjai tris kartus streikavo siekdami pasmerkti pakartotinius bauginimus ir valdžios kišimąsi į jų veiklą ir dar kartą patvirtinti savo nepriklausomumą; |
| --- | --- |

M.

kadangi „Claudine byla“ sukėlė atvirą vyriausybės ir teismų konfliktą ir pats teisingumo ministras viešai ragino paleisti Claudine Razaimamonjy, kad nebūtų pratęstas jos kardomasis kalinimas; kadangi teisėjų sąjunga paskelbė, kad ją užgavo vyriausybės pozicija ir tiesioginis vyriausybės dalyvavimas byloje, ji prašė laikytis valdžių padalijimo principo ir pabrėžė, kad ši byla neturi jokio ryšio su politika; kadangi šiais metais teisėjai tris kartus streikavo siekdami pasmerkti pakartotinius bauginimus ir valdžios kišimąsi į jų veiklą ir dar kartą patvirtinti savo nepriklausomumą;

| N. | kadangi Madagaskare nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio kiekvienais metais būna maro epidemijų, tačiau paskutinis protrūkis, prasidėjęs 2017 m. rugpjūčio mėn., buvo ypač didelis, išsiplėtęs į didžiuosius miestus ir neendemines sritis; kadangi pranešta apie 1 800 susirgimo atvejų ir 127 mirties atvejus; kadangi, pasak PSO, šiais metais epidemijos pobūdis buvo neįprastas ir ji plito greitai dėl suprastėjusios sveikatos sistemos – jis susijęs su šalį pastaraisiais metais apėmusia socialine ir politine krize; kadangi PSO apskaičiavo, jog rizika, kad maro protrūkis gali toliau plisti nacionaliniu lygiu, išlieka didelis; |
| --- | --- |

N.

kadangi Madagaskare nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio kiekvienais metais būna maro epidemijų, tačiau paskutinis protrūkis, prasidėjęs 2017 m. rugpjūčio mėn., buvo ypač didelis, išsiplėtęs į didžiuosius miestus ir neendemines sritis; kadangi pranešta apie 1 800 susirgimo atvejų ir 127 mirties atvejus; kadangi, pasak PSO, šiais metais epidemijos pobūdis buvo neįprastas ir ji plito greitai dėl suprastėjusios sveikatos sistemos – jis susijęs su šalį pastaraisiais metais apėmusia socialine ir politine krize; kadangi PSO apskaičiavo, jog rizika, kad maro protrūkis gali toliau plisti nacionaliniu lygiu, išlieka didelis;

| O. | kadangi šalyje vyraujant paprotinei teisei žalinga tradicinė praktika, įskaitant priverstines ir ankstyvas santuokas, buvo vertinama palankiai; kadangi moterys ir mergaitės vis dar tampa lytinio smurto ar kitokio fizinio smurto aukomis, tačiau apie tokius atvejus pranešama retai ir baudžiamojo persekiojimo atvejai nėra dažni; kadangi abortas šalyje vis dar draudžiamas teisės aktu, kuris buvo priimtas 1920 m.; kadangi apie dešimt moterų per dieną miršta gimdydamos; kadangi dėl abortų draudimo nėštumas gali būti nutraukiamas slapta ir pavojingomis priemonėmis ir tai gali daryti žmonės, kurie neturi gydytojo diplomo; |
| --- | --- |

O.

kadangi šalyje vyraujant paprotinei teisei žalinga tradicinė praktika, įskaitant priverstines ir ankstyvas santuokas, buvo vertinama palankiai; kadangi moterys ir mergaitės vis dar tampa lytinio smurto ar kitokio fizinio smurto aukomis, tačiau apie tokius atvejus pranešama retai ir baudžiamojo persekiojimo atvejai nėra dažni; kadangi abortas šalyje vis dar draudžiamas teisės aktu, kuris buvo priimtas 1920 m.; kadangi apie dešimt moterų per dieną miršta gimdydamos; kadangi dėl abortų draudimo nėštumas gali būti nutraukiamas slapta ir pavojingomis priemonėmis ir tai gali daryti žmonės, kurie neturi gydytojo diplomo;

| 1. | palankiai vertina tai, kad įvykus 2013 m. spalio ir gruodžio mėn. rinkimams vėl užtikrinamas teisinės valstybės principų paisymas; primena Madagaskaro valdžios institucijoms ir ypač Madagaskaro prezidentui, kad jie privalo puoselėti ir ginti savo piliečių teises visoje šalyje, be kita ko, vykdydami bet kokių piktnaudžiavimo atvejų ir nusikaltimų prevenciją, o savo užduotį valdyti šalį jie turi vykdyti griežtai laikydamiesi teisinės valstybės principų; primygtinai ragina juos imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti savo piliečių pagrindines laisves, įskaitant žodžio laisvę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tikisi, kad būsimi rinkimai vyks taikioje ir ramioje aplinkoje ir bus demokratiški ir skaidrūs; pabrėžia, kad turi būti išsaugota konstitucinė tvarka ir politinis stabilumas ir kad tik tuo atveju, jei visi politiniai veikėjai vykdys dialogą ir sieks konsensuso, bus galima užtikrinti laiku įvyksiančius ir patikimus rinkimus 2018 m.; ragina tarptautinę bendruomenę imtis visų įmanomų priemonių siekiant užtikrinti sąžiningą ir laisvą rinkimų procesą per 2018 metais vyksiančius prezidento rinkimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad dominuoja gyventojų vykdomas teisingumas ir kad teisėsaugos pareigūnai dalyvauja vykdant neteismines egzekucijas; ragina atlikti nepriklausomą ir nešališką penkių kaimų sudeginimo Ancakabaryje tyrimą, užtikrinant nukentėjusiųjų saugumą nuo bet kokių atsakomųjų išpuolių, jeigu jie pateiktų įrodymų šiuo klausimu; ragina Madagaskaro valdžios institucijas sistemingai atlikti nešališkus neteisminių egzekucijų tyrimus, patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn ir užtikrinti, kad aukų šeimos gautų tinkamą kompensaciją; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Madagaskaro valdžios institucijas paisyti savo įsipareigojimų pagal CITES, be kita ko, smarkiai sustiprinti veiksmingą teisės aktų dėl kovos su neteisėtu miškų kirtimu ir neteisėta prekyba vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad vykdoma Kasybos kodekso peržiūra, ir ragina vyriausybę užtikrinti, kad peržiūrėtas kodeksas atitiktų tarptautinius reikalavimus, pvz., kiek tai susiję su išankstiniu vertinimu ir konsultacijomis su tais žmonėms, kuriems daromas didžiausias poveikis, galimybe naudotis teisių gynimo priemonėmis ir kuo mažesne žala aplinkai; ragina vyriausybę peržiūrėti pereinamojo laikotarpio vyriausybės išduotus kasybos leidimus ir sustabdyti jų galiojimą, jei jie neatitinka MECIE dekreto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia savavališkus žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir aplinkos apsaugos aktyvistų sulaikymus remiantis suklastotais kaltinimais; ragina visiškai nutraukti persekiojimo ir bauginimo veiksmus prieš minėtuosius asmenis, nepritaria priemonėms, kurių buvo imtasi prieš žiniasklaidą prieš pastaruosius rinkimus, ir ragina atkurti visas individualias ir kolektyvines laisves; ragina Madagaskaro vyriausybę panaikinti ribojamuosius Komunikacijos kodekso elementus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Madagaskaro vyriausybę leisti teisminėms institucijoms įprasta tvarka ir nepriklausomai nagrinėti Claudine bylą ir visas aktyviosios ir pasyviosios korupcijos bylas; primygtinai reikalauja, kad politikai nesikištų į teisminių institucijų darbą ir kad biurui BIANCO būtų leidžiama laisvai vykdyti korupcijos atvejų tyrimus; primygtinai reikalauja griežtai laikytis valdžių padalijimo principo ir pabrėžia, kad teismų nepriklausomumas ir nešališkumas turi būti užtikrinami bet kokiomis aplinkybėmis; prašo Madagaskaro valdžios institucijų padvigubinti savo pastangas siekiant kovoti su korupcija ir nebaudžiamumu šalyje ir užtikrinti, kad visi korupcijos atvejai būtų nagrinėjami teismuose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl suaktyvėjusios pamokslininkų iš užsienio, verčiančių mokinius atsiversti į ekstremistinę islamo formą, veiklos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi skirti investicijų siekdamos teikti paramą žmogaus teisių gynėjams, kaip pagrindiniams veikėjams užtikrinant tvarų vystymąsi, ir pasirūpinti jų apsauga, taip pat ir teikdamos skubias subsidijas pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės neatidėliotinos pagalbos fondą, skirtą gynėjams, kuriems gresia pavojus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina tarptautines bendroves paisyti žmogaus teisių ir išsamaus patikrinimo principo, kaip numatyta JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų dokumente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES skirti dėmesį siekiui užtikrinti, kad rengiantis būsimiems prezidento rinkimams būtų imamasi įtraukių ir skaidrių veiksmų, kuriems pritartų visi, taip pat ir pasitelkiant dviejų metų pasirengimo rinkimams paramos rinkinį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, Tarybai, AKR ir ES ministrų tarybai, Madagaskaro vyriausybei, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijai ir Afrikos Sąjungos komisijai. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 111.

(2)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 72.

(3)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 129.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/62

---

P8_TA(2017)0447

ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimas dėl santykių ir bendradarbiavimo (rezoliucija)

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

(2018/C 356/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15470/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15470/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo projektą (1) (09787/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo projektą (1) (09787/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0027/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. Lisabonoje priimtą Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos santykių ir bendradarbiavimo bendrą deklaraciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. Lisabonoje priimtą Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos santykių ir bendradarbiavimo bendrą deklaraciją (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Naujosios Zelandijos dėl derybų dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Australija ir Naująja Zelandija pradžios (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Naujosios Zelandijos dėl derybų dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Australija ir Naująja Zelandija pradžios (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. pasirašytą Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimą, kuriuo nustatomos Naujosios Zelandijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. pasirašytą Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimą, kuriuo nustatomos Naujosios Zelandijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. įsigaliojusį susitarimą dėl Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos Vyriausybės bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. įsigaliojusį susitarimą dėl Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos Vyriausybės bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 23 d. Briuselyje vykusį 22-ąjį ES ir Naujosios Zelandijos tarpparlamentinį susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 23 d. Briuselyje vykusį 22-ąjį ES ir Naujosios Zelandijos tarpparlamentinį susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0333/2017),

| A. | kadangi Naujoji Zelandija su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis turi glaudžius istorinius partnerystės ryšius; |
| --- | --- |

A.

kadangi Naujoji Zelandija su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis turi glaudžius istorinius partnerystės ryšius;

| B. | kadangi Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija turi bendras vertybes ir principus, įskaitant pagarbą demokratijos principams, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinei valstybei, įskaitant tarptautinę teisę, taip pat taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija turi bendras vertybes ir principus, įskaitant pagarbą demokratijos principams, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinei valstybei, įskaitant tarptautinę teisę, taip pat taikai ir saugumui;

| C. | kadangi Europos Sąjunga tebėra trečia pagal dydį Naujosios Zelandijos prekybos partnerė, ir abi šalys tebeturi daug ekonominių ir prekybinių interesų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga tebėra trečia pagal dydį Naujosios Zelandijos prekybos partnerė, ir abi šalys tebeturi daug ekonominių ir prekybinių interesų;

| D. | kadangi pirmasis reziduojantis ES ambasadorius Naujojoje Zelandijoje pradėjo eiti pareigas 2016 m. rugsėjo mėn. ir taip buvo visiškai pereita prie savarankiškos Europos Sąjungos delegacijos Naujojoje Zelandijoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi pirmasis reziduojantis ES ambasadorius Naujojoje Zelandijoje pradėjo eiti pareigas 2016 m. rugsėjo mėn. ir taip buvo visiškai pereita prie savarankiškos Europos Sąjungos delegacijos Naujojoje Zelandijoje;

| E. | kadangi Naujoji Zelandija palaiko gerus santykius su daugeliu artimiausių ES partnerių, ypač su Australija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į 2010 m. Velingtono deklaraciją, pagal kurią įsteigiama Naujosios Zelandijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų strateginės partnerystės programa, ir į 1983 m. su Australija pasirašytą glaudesnių ekonominių santykių susitarimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Naujoji Zelandija palaiko gerus santykius su daugeliu artimiausių ES partnerių, ypač su Australija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į 2010 m. Velingtono deklaraciją, pagal kurią įsteigiama Naujosios Zelandijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų strateginės partnerystės programa, ir į 1983 m. su Australija pasirašytą glaudesnių ekonominių santykių susitarimą;

| F. | kadangi Naujoji Zelandija, EBPO Paramos vystymuisi komiteto (DAC) narė, yra vertinga vystymosi partnerė ir svarbi pagalbos, skirtos oficialiai paramai vystymuisi (OPV) ir išreikštos BNP procentine dalimi, teikėja, prisidedanti prie tvaraus vystymosi ir skurdo mažinimo besivystančiose šalyse siekiant sukurti teisingesnę, saugesnę ir labiau klestinčią planetą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Naujoji Zelandija, EBPO Paramos vystymuisi komiteto (DAC) narė, yra vertinga vystymosi partnerė ir svarbi pagalbos, skirtos oficialiai paramai vystymuisi (OPV) ir išreikštos BNP procentine dalimi, teikėja, prisidedanti prie tvaraus vystymosi ir skurdo mažinimo besivystančiose šalyse siekiant sukurti teisingesnę, saugesnę ir labiau klestinčią planetą;

| G. | kadangi Naujoji Zelandija yra žvalgybos aljanso „Penkios akys“ , sudaryto su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Jungtine Karalyste, Kanada ir Australija, narė; kadangi kitos ES valstybės narės (Prancūzija, Vokietija, Italija, Nyderlandai, Belgija, Švedija, Danija ir Ispanija) yra sudariusios laisvesnį susitarimą „Keturiolika akių“; |
| --- | --- |

G.

kadangi Naujoji Zelandija yra žvalgybos aljanso „Penkios akys“ , sudaryto su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Jungtine Karalyste, Kanada ir Australija, narė; kadangi kitos ES valstybės narės (Prancūzija, Vokietija, Italija, Nyderlandai, Belgija, Švedija, Danija ir Ispanija) yra sudariusios laisvesnį susitarimą „Keturiolika akių“;

| H. | kadangi Naujoji Zelandija ypatingą dėmesį skiria santykių plėtotei Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, ypač santykiams su Kinija, Pietryčių Azija ir Japonija, ir prisideda prie Pietryčių Azijos ir Pietvakarių Ramiojo vandenyno regionų stabilumo; |
| --- | --- |

H.

kadangi Naujoji Zelandija ypatingą dėmesį skiria santykių plėtotei Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, ypač santykiams su Kinija, Pietryčių Azija ir Japonija, ir prisideda prie Pietryčių Azijos ir Pietvakarių Ramiojo vandenyno regionų stabilumo;

| I. | kadangi integruotas Azijos ir Ramiojo vandenyno regionas, kuriame Naujoji Zelandija atlieka svarbų vaidmenį, prisideda prie pasaulinės vertybėmis ir taisyklėmis grindžiamos sistemos, taigi ir prie Sąjungos saugumo; |
| --- | --- |

I.

kadangi integruotas Azijos ir Ramiojo vandenyno regionas, kuriame Naujoji Zelandija atlieka svarbų vaidmenį, prisideda prie pasaulinės vertybėmis ir taisyklėmis grindžiamos sistemos, taigi ir prie Sąjungos saugumo;

| J. | kadangi Naujoji Zelandija yra Ramiojo vandenyno salų forumo (PIF) šalis steigėja ir yra sudariusi strateginę partnerystę su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN); |
| --- | --- |

J.

kadangi Naujoji Zelandija yra Ramiojo vandenyno salų forumo (PIF) šalis steigėja ir yra sudariusi strateginę partnerystę su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN);

| K. | kadangi Naujoji Zelandija yra sudariusi dvišalius laisvosios prekybos susitarimus su Australija, Singapūru, Tailandu, Kinija, Honkongu, Taivanu, Malaizija ir Pietų Korėja, taip pat yra sudariusi Strateginės ekonominės partnerystės abipus Ramiojo vandenyno susitarimo daugiašalius prekybos susitarimus su Singapūru, Čile ir Brunėjumi, ASEAN, Australijos ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimą ir Naujosios Zelandijos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (GCC) laisvosios prekybos susitarimą; kadangi Kinija ir Naujoji Zelandija siekia patobulinti savo prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi Naujoji Zelandija yra sudariusi dvišalius laisvosios prekybos susitarimus su Australija, Singapūru, Tailandu, Kinija, Honkongu, Taivanu, Malaizija ir Pietų Korėja, taip pat yra sudariusi Strateginės ekonominės partnerystės abipus Ramiojo vandenyno susitarimo daugiašalius prekybos susitarimus su Singapūru, Čile ir Brunėjumi, ASEAN, Australijos ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimą ir Naujosios Zelandijos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (GCC) laisvosios prekybos susitarimą; kadangi Kinija ir Naujoji Zelandija siekia patobulinti savo prekybos susitarimus;

| L. | kadangi Naujoji Zelandija taip pat yra susitarimo dėl Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (TPP) šalis ir jį ratifikavo ir aktyviai dalyvauja derybose dėl Regioninės išsamios ekonominės partnerystės; |
| --- | --- |

L.

kadangi Naujoji Zelandija taip pat yra susitarimo dėl Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (TPP) šalis ir jį ratifikavo ir aktyviai dalyvauja derybose dėl Regioninės išsamios ekonominės partnerystės;

| M. | kadangi Naujoji Zelandija buvo Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) nenuolatinė narė dvejų metų laikotarpiu nuo 2015 iki 2016 m. ir tuo metu ji, atlikdama tvirtą vadovaujamąjį vaidmenį ir turėdama aiškią viziją, du kartus pirmininkavo JT Saugumo Tarybai; |
| --- | --- |

M.

kadangi Naujoji Zelandija buvo Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) nenuolatinė narė dvejų metų laikotarpiu nuo 2015 iki 2016 m. ir tuo metu ji, atlikdama tvirtą vadovaujamąjį vaidmenį ir turėdama aiškią viziją, du kartus pirmininkavo JT Saugumo Tarybai;

| N. | kadangi Naujoji Zelandija yra ilgalaikė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO), Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Pasaulio banko ir Azijos plėtros banko (ADB) narė ir yra naujai įsteigto Šanchajuje įsikūrusio Azijos infrastruktūros investicijų banko (AIIB) narė; |
| --- | --- |

N.

kadangi Naujoji Zelandija yra ilgalaikė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO), Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Pasaulio banko ir Azijos plėtros banko (ADB) narė ir yra naujai įsteigto Šanchajuje įsikūrusio Azijos infrastruktūros investicijų banko (AIIB) narė;

| O. | kadangi Naujoji Zelandija prisidėjo prie JT taikos palaikymo operacijų, be kita ko, Bosnijoje, Kosove, Siera Leonėje ir Afganistane; kadangi be to, kad iki 2012 m. ji prisidėjo prie ES policijos misijos (EUPOL) siekdama padėti atkurti teisėtvarką, Afganistane ji vadovavo Bamijano provincijos atstatymo grupei, taip pat vykdė mokymo misijas siekdama padėti lavinti Afganistano nacionalinę armiją; |
| --- | --- |

O.

kadangi Naujoji Zelandija prisidėjo prie JT taikos palaikymo operacijų, be kita ko, Bosnijoje, Kosove, Siera Leonėje ir Afganistane; kadangi be to, kad iki 2012 m. ji prisidėjo prie ES policijos misijos (EUPOL) siekdama padėti atkurti teisėtvarką, Afganistane ji vadovavo Bamijano provincijos atstatymo grupei, taip pat vykdė mokymo misijas siekdama padėti lavinti Afganistano nacionalinę armiją;

| P. | kadangi Naujoji Zelandija nuo 2015 m. Irake vykdo nekovinę mokymo misiją, kurios tikslas – vykdant kovą su IS / „Da'esh“ mokyti Irako saugumo pajėgų darbuotojus; |
| --- | --- |

P.

kadangi Naujoji Zelandija nuo 2015 m. Irake vykdo nekovinę mokymo misiją, kurios tikslas – vykdant kovą su IS / „Da'esh“ mokyti Irako saugumo pajėgų darbuotojus;

| Q. | kadangi Naujoji Zelandija buvo pirmoji pasaulyje visuotinius rinkimus surengusi šalis – jie įvyko 1893 m.; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Naujoji Zelandija buvo pirmoji pasaulyje visuotinius rinkimus surengusi šalis – jie įvyko 1893 m.;

| R. | kadangi Naujoji Zelandija yra ekologiškos gamybos, ypač maisto, šalininkė ir atsižvelgdama į JT bendrąją klimato kaitos konvenciją skatina išsamius pasaulinius susitarimus dėl klimato kaitos, 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 21) Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą ir efektyvius visų išsivysčiusių šalių ir daugiausiai teršiančių besivystančių šalių klimato kaitos švelninimo veiksmus, taip pat ir inicijuodama nacionalinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos sukūrimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi Naujoji Zelandija yra ekologiškos gamybos, ypač maisto, šalininkė ir atsižvelgdama į JT bendrąją klimato kaitos konvenciją skatina išsamius pasaulinius susitarimus dėl klimato kaitos, 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 21) Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą ir efektyvius visų išsivysčiusių šalių ir daugiausiai teršiančių besivystančių šalių klimato kaitos švelninimo veiksmus, taip pat ir inicijuodama nacionalinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos sukūrimą;

| S. | kadangi Naujoji Zelandija ir Europos Sąjunga bendradarbiauja skatindamos tvarų vystymąsi, atsparumą ir švelninimą siekiant spręsti klimato kaitos poveikio Azijos ir Ramiojo vandenyno regionui problemą, ypač skatinant sistemingą atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Naujoji Zelandija ir Europos Sąjunga bendradarbiauja skatindamos tvarų vystymąsi, atsparumą ir švelninimą siekiant spręsti klimato kaitos poveikio Azijos ir Ramiojo vandenyno regionui problemą, ypač skatinant sistemingą atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą;

| T. | kadangi Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija bendradarbiauja siekdamos skatinti tvarų vystymąsi ir švelninti klimato kaitos poveikį Ramiojo vandenyno regione, ypatingą dėmesį skirdamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos atliekamam vaidmeniui; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija bendradarbiauja siekdamos skatinti tvarų vystymąsi ir švelninti klimato kaitos poveikį Ramiojo vandenyno regione, ypatingą dėmesį skirdamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos atliekamam vaidmeniui;

| U. | kadangi Naujoji Zelandija prisideda prie Tarptautinio Airijos fondo – organizacijos, kuri siekia skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti ir skatinti bendruomenių dialogą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

U.

kadangi Naujoji Zelandija prisideda prie Tarptautinio Airijos fondo – organizacijos, kuri siekia skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti ir skatinti bendruomenių dialogą ir susitaikymą;

| 1. | palankiai vertina tai, kad sudarytas partnerystės susitarimas dėl santykių ir bendradarbiavimo, kuriuo bus užtikrinta į ateitį orientuota politinė sistema, pagal kurią ES ir Naujosios Zelandijos santykiai ir bendradarbiavimas dėl darnaus vystymosi ir išsamaus įvairių klausimų rato ateinančiais metais dar labiau plėsis, kad būtų patenkinti nauji siekiai ir lūkesčiai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria tam, kad būtų pradėtos ES ir Naujosios Zelandijos derybos dėl laisvosios prekybos susitarimo, kurios turi būti vykdomos laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principo, atsižvelgiant į tam tikrų žemės ūkio ir kitų produktų jautrumą; pabrėžia, kad tai svarbu siekiant stiprinti politinį dialogą ir gerinti bendradarbiavimą ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekybos ir investicijų klausimais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vertina Ministro Pirmininko Billo Englisho gestą, kuriuo pabrėžiamas ir dar kartą patvirtinamas įsipareigojimas palaikyti ypatingus santykius su Europa 2017 m. sausio mėn., praėjus vos mėnesiui po jo paskyrimo ministru pirmininku, pirmą kartą atvykstant oficialaus vizito į užsienį į Europos Sąjungą, Europos Parlamentą, Londoną ir Berlyną; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta stiprius ir istorinius dvišalius Naujosios Zelandijos ir ES valstybių narių santykius, įskaitant kultūros, ekonomikos ir žmonių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia Europos Sąjungos bendradarbiavimą su Naująja Zelandija taikos, saugumo, regioninio stabilumo Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, žemės ūkio, darnaus vystymosi, žuvininkystės ir jūrų reikalų, transporto, humanitarinės pagalbos, sanitarijos priemonių, energetikos, aplinkos apsaugos ir klimato kaitos srityse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia Europos Sąjungos bendradarbiavimą su Naująja Zelandija dėl aplinkos ir vandenynų valdymo stiprinimo, kuris būtinas siekiant išsaugoti ir tausiai naudoti išteklius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į ES ir Naujosios Zelandijos mokslo ir technologijų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų planą; ragina toliau investuoti ir kurti naujas galimybes mokslo, akademinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo straipsnius dėl bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje, visų pirma įsipareigojimus dėl keitimosi informacija apie teroristų grupes ir tinklus ir dėl keitimosi nuomonėmis terorizmo ir jo propagandos, radikalėjimo ir elektroninių nusikaltimų prevencijos, kelio jiems užkirtimo ir kovos su jais klausimais, tuo pat metu užtikrinant žmogaus teisių apsaugą ir laikantis teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia Naujosios Zelandijos dalyvavimą ES krizių valdymo operacijose siekiant skatinti taiką ir saugumą tarptautiniu mastu ir jos indėlį į Europos Sąjungos vadovaujamų karinio laivyno pajėgų (EUNAVFOR) kovos su piratavimu prie Somalio pusiasalio operacijas „Atalanta“, į Europos Sąjungos policijos misiją Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN) ir į Europos Sąjungos karines operacijas Bosnijoje ir Hercegovinoje (EUFOR ALTHEA); |
| --- | --- |

9.

| 10. | giria Naujosios Zelandijos ilgalaikį įsipareigojimą tarptautinėje koalicijoje prieš terorizmą; primena, kad Naujoji Zelandija gali atlikti svarbų vaidmenį kovojant su tarptautiniu terorizmu Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; džiaugiasi, kad ši šalis jau teikia paramą Pietryčių Azijos šalių vyriausybėms ir NVO kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir radikalėjimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta Naujosios Zelandijos vaidmenį 2016 m. pabaigoje, tuomet, kai ji buvo JT Saugumo Tarybos narė, kartu remiant JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Sirijos ir Artimųjų Rytų taikos proceso; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina ilgalaikius Naujosios Zelandijos įsipareigojimus Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) ir gerai vertina jos pastangas remiant TBT plėtrą ir veiksmingumą ir konstruktyviai prisidedant prie to, nes tai priemonė, skirta taikai ir tarptautiniam teisingumui stiprinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | džiaugiasi, kad Naujoji Zelandija ratifikavo COP 21 susitarimą dėl klimato kaitos, ir teigiamai vertina tai, kad daugiau kaip 80 proc. jos elektros energijos gaunama iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į ES ir Naujosios Zelandijos partnerystę energetikos klausimais Ramiojo vandenyno regione; ragina abi šalis vadovaujantis JT iniciatyva „Tvari energija visiems“ didinti bendradarbiavimą tvariosios energetikos srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta Naujosios Zelandijos indėlį į jūrų išteklių apsaugą, išsaugojimą ir tvarų naudojimą ir į jūrų mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad Naujoji Zelandija yra svarbi partnerė bendradarbiaujant ir užtikrinant aplinkos apsaugą Ramiojo vandenyno regione ir Antarktyje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Naujosios Zelandijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL L 321, 2016 11 29, p. 3.

(2)  OL C 32, 2008 2 6, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0064.

(4)  OL L 160, 2012 6 21, p. 2.

(5)  OL L 171, 2009 7 1, p. 28.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0446.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/66

---

P8_TA(2017)0448

ES ir Afrikos strategija: paspirtis vystymuisi

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES ir Afrikos strategija: paspirtis vystymuisi“ (2017/2083(INI))

(2018/C 356/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, kuri Europos Vadovų Tarybai pateikta per 2016 m. birželio 28–29 d. vykusį jos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, kuri Europos Vadovų Tarybai pateikta per 2016 m. birželio 28–29 d. vykusį jos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Parlamento, Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Parlamento, Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, taip pat į 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, taip pat į 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT),

| — | atsižvelgdamas į atsakingo investavimo žemės ūkyje ir maisto sistemose principus, kuriuos parengė Pasaulio aprūpinimo maistu komitetas (angl. CFS-RAI), siekdamas padėti siekti pirmojo ir antrojo darnaus vystymosi tikslų (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsakingo investavimo žemės ūkyje ir maisto sistemose principus, kuriuos parengė Pasaulio aprūpinimo maistu komitetas (angl. CFS-RAI), siekdamas padėti siekti pirmojo ir antrojo darnaus vystymosi tikslų (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Adis Abebos vystymosi finansavimo veiksmų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Adis Abebos vystymosi finansavimo veiksmų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į aukščiausiojo lygio susitikimą Afrikos veiksmų klausimu, kuris vyko 2016 m. lapkričio 16 d. ir per kurį konsoliduota COP 22 Afrikos dimensija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukščiausiojo lygio susitikimą Afrikos veiksmų klausimu, kuris vyko 2016 m. lapkričio 16 d. ir per kurį konsoliduota COP 22 Afrikos dimensija,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą dėl ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą dėl ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano (COM(2016)0087),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (1) (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktus jo persvarstymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (1) (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktus jo persvarstymus,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Afrikos ir ES strategiją, kurią Afrikos ir Europos valstybių ir vyriausybių vadovai 2007 m. gruodžio 9 d. priėmė per Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikimą, ir į du veiksmų planus, priimtus 2007 m. spalio mėn. Akroje (2008–2010 m. laikotarpiui) ir 2010 m. lapkričio mėn. Tripolyje (2011–2013 m. laikotarpiui), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Afrikos ir ES strategiją, kurią Afrikos ir Europos valstybių ir vyriausybių vadovai 2007 m. gruodžio 9 d. priėmė per Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikimą, ir į du veiksmų planus, priimtus 2007 m. spalio mėn. Akroje (2008–2010 m. laikotarpiui) ir 2010 m. lapkričio mėn. Tripolyje (2011–2013 m. laikotarpiui),

| — | atsižvelgdamas į 4-ojo ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo, įvykusio Briuselyje 2014 m. balandžio 2–3 d., išvadas, į susitikimų pobūdžio (Kairo susitikimo pobūdis) gaires ir į abiejų žemynų bendradarbiavimo sritis 2014–2017 m. laikotarpiu, taip pat į ES ir Afrikos deklaraciją dėl migracijos ir judumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 4-ojo ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo, įvykusio Briuselyje 2014 m. balandžio 2–3 d., išvadas, į susitikimų pobūdžio (Kairo susitikimo pobūdis) gaires ir į abiejų žemynų bendradarbiavimo sritis 2014–2017 m. laikotarpiu, taip pat į ES ir Afrikos deklaraciją dėl migracijos ir judumo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės mėn. priimtą Afrikos Sąjungos (AS) darbotvarkę iki 2063 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės mėn. priimtą Afrikos Sąjungos (AS) darbotvarkę iki 2063 m.,

| — | atsižvelgdamas į pranešimą rekomendacijų dėl Afrikos Sąjungos institucinės reformos projekto klausimu „Būtinybė stiprinti mūsų Sąjungą“, kurį parengė J. E. Paul Kagamé, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą rekomendacijų dėl Afrikos Sąjungos institucinės reformos projekto klausimu „Būtinybė stiprinti mūsų Sąjungą“, kurį parengė J. E. Paul Kagamé,

| — | atsižvelgdamas į 3-ąjį Pilietinės visuomenės tarpžemyninį forumą, kuris vyko Tunise 2017 m. liepos 11–13 d. ir per kurį raginta didžiausią dėmesį ES ir Afrikos strategijoje skirti didesniam pilietinės visuomenės organizacijų ir pavienių pilietinės visuomenės atstovų aktyvumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 3-ąjį Pilietinės visuomenės tarpžemyninį forumą, kuris vyko Tunise 2017 m. liepos 11–13 d. ir per kurį raginta didžiausią dėmesį ES ir Afrikos strategijoje skirti didesniam pilietinės visuomenės organizacijų ir pavienių pilietinės visuomenės atstovų aktyvumui,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (COM(2016)0447),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinta partnerystė su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis“ (JOIN(2016)0052), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinta partnerystė su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis“ (JOIN(2016)0052),

| — | atsižvelgdamas į įvairius Komisijos komunikatus dėl ES ir Afrikos santykių, visų pirma į 2007 m. birželio 27 d. komunikatą „Nuo Kairo iki Lisabonos – naujoji ES ir Afrikos strateginė partnerystė“ (COM(2007)0357), 2008 m. spalio 17 d. komunikatą „Vieneri metai po Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikimo: Afrikos ir ES partnerystės įgyvendinimas“ (COM(2008)0617), taip pat 2010 m. lapkričio 10 d. komunikatą „ES ir Afrikos santykių stiprinimas: 1,5 mlrd. žmonių, 80 šalių, du žemynai, viena ateitis“ (COM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairius Komisijos komunikatus dėl ES ir Afrikos santykių, visų pirma į 2007 m. birželio 27 d. komunikatą „Nuo Kairo iki Lisabonos – naujoji ES ir Afrikos strateginė partnerystė“ (COM(2007)0357), 2008 m. spalio 17 d. komunikatą „Vieneri metai po Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikimo: Afrikos ir ES partnerystės įgyvendinimas“ (COM(2008)0617), taip pat 2010 m. lapkričio 10 d. komunikatą „ES ir Afrikos santykių stiprinimas: 1,5 mlrd. žmonių, 80 šalių, du žemynai, viena ateitis“ (COM(2010)0634),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 4 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje“ (JOIN(2017)0017) ir į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 4 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje“ (JOIN(2017)0017) ir į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sąjungos ir Afrikos bei AKR valstybių santykių, visų pirma 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES santykių po 2020 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sąjungos ir Afrikos bei AKR valstybių santykių, visų pirma 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES santykių po 2020 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas: reikšmė vystymuisi ir humanitarinei pagalbai“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas: reikšmė vystymuisi ir humanitarinei pagalbai“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0334/2017),

| A. | kadangi ryšiai, kuriuos Europos Sąjunga palaiko su Afrikos šalimis, yra istoriniai ir kadangi šių žemynų likimas glaudžiai susijęs; kadangi ES yra pagrindinė Afrikos partnerė ekonominės veiklos ir prekybos srityse, taip pat vystymosi, humanitarinės pagalbos ir saugumo srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi ryšiai, kuriuos Europos Sąjunga palaiko su Afrikos šalimis, yra istoriniai ir kadangi šių žemynų likimas glaudžiai susijęs; kadangi ES yra pagrindinė Afrikos partnerė ekonominės veiklos ir prekybos srityse, taip pat vystymosi, humanitarinės pagalbos ir saugumo srityse;

| B. | kadangi Afrikos ir ES partnerystei reikia suteikti naują viziją, atspindinčią abiejuose žemynuose vykstančius politinius, ekonominius, aplinkos ir socialinės padėties pokyčius; kadangi reikia prisitaikyti prie atsirandančių naujų tarptautinės arenos subjektų, įskaitant Kiniją, ir siekti glaudesnės, modernizuotos ir labiau politinės partnerystės, dėmesį skiriant svarbiausių bendrų mūsų interesų gynimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi Afrikos ir ES partnerystei reikia suteikti naują viziją, atspindinčią abiejuose žemynuose vykstančius politinius, ekonominius, aplinkos ir socialinės padėties pokyčius; kadangi reikia prisitaikyti prie atsirandančių naujų tarptautinės arenos subjektų, įskaitant Kiniją, ir siekti glaudesnės, modernizuotos ir labiau politinės partnerystės, dėmesį skiriant svarbiausių bendrų mūsų interesų gynimui;

| C. | kadangi ES ir Afrikos santykiai turi būti kuriami remiantis tarpusavio supratimo ir abipusių interesų principais, taip pat bendromis vertybėmis vykdant dvišalę partnerystę; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Afrikos santykiai turi būti kuriami remiantis tarpusavio supratimo ir abipusių interesų principais, taip pat bendromis vertybėmis vykdant dvišalę partnerystę;

| D. | kadangi ES ir Afrikos žemyno santykiai pagrįsti įvairiais teisės aktais ir įvairiomis politinėmis strategijomis ir kadangi reikėtų didinti šių aktų bei strategijų sąveiką ir nuoseklumą, kad partnerystė būtų veiksmingesnė ir tvaresnė; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Afrikos žemyno santykiai pagrįsti įvairiais teisės aktais ir įvairiomis politinėmis strategijomis ir kadangi reikėtų didinti šių aktų bei strategijų sąveiką ir nuoseklumą, kad partnerystė būtų veiksmingesnė ir tvaresnė;

| E. | kadangi pagrindinė Sąjungos ir Afrikos partnerystė vykdoma pagal Kotonu susitarimą su ES, kurio šalys yra 79 AKR valstybės, įskaitant 48 Užsachario Afrikos valstybes; kadangi ES yra taip pat užmezgusi ryšius su tomis Afrikos šalimis, kurios nėra Kotonu susitarimo šalys; kadangi ES ir AKR partnerystė sudaryta tuo metu, kai AKR valstybės dar nebuvo sukūrusios dabartinių regioninio ar žemyninio bendradarbiavimo struktūrų; kadangi 2003 m. susikūrus AS ir 2007 m. parengus bendrą Afrikos ir ES strategiją tampa itin svarbu modernizuoti įvairias politines ES ir Afrikos sukurtas sistemas; kadangi bendroje Afrikos ir ES strategijoje labai aiškiai nurodytas tikslas Afriką laikyti vienu partneriu; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinė Sąjungos ir Afrikos partnerystė vykdoma pagal Kotonu susitarimą su ES, kurio šalys yra 79 AKR valstybės, įskaitant 48 Užsachario Afrikos valstybes; kadangi ES yra taip pat užmezgusi ryšius su tomis Afrikos šalimis, kurios nėra Kotonu susitarimo šalys; kadangi ES ir AKR partnerystė sudaryta tuo metu, kai AKR valstybės dar nebuvo sukūrusios dabartinių regioninio ar žemyninio bendradarbiavimo struktūrų; kadangi 2003 m. susikūrus AS ir 2007 m. parengus bendrą Afrikos ir ES strategiją tampa itin svarbu modernizuoti įvairias politines ES ir Afrikos sukurtas sistemas; kadangi bendroje Afrikos ir ES strategijoje labai aiškiai nurodytas tikslas Afriką laikyti vienu partneriu;

| F. | kadangi ES su Afrikos valstybėmis yra užmezgusi politinį ir institucinį dialogą, palaikomą rengiant ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimus, vykdant tarpvyriausybinės organizacijos „Viduržemio jūros sąjunga“ ir AKR ir ES bendradarbiavimo organų veiklą, įskaitant parlamentinio lygmens veiklą AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje, veikiant ES delegacijai į Viduržemio jūros sąjungos parlamentinę asamblėją ir bendradarbiaujant su Panafrikos Parlamentu; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES su Afrikos valstybėmis yra užmezgusi politinį ir institucinį dialogą, palaikomą rengiant ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimus, vykdant tarpvyriausybinės organizacijos „Viduržemio jūros sąjunga“ ir AKR ir ES bendradarbiavimo organų veiklą, įskaitant parlamentinio lygmens veiklą AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje, veikiant ES delegacijai į Viduržemio jūros sąjungos parlamentinę asamblėją ir bendradarbiaujant su Panafrikos Parlamentu;

| G. | kadangi 11-ajam Europos plėtros fondui (EPF) skirtas 30,5 mlrd. EUR biudžetas, iš jų 900 mln. EUR rezervuoti Afrikos taikos priemonei, ir kadangi 1,4 mlrd. EUR bus naudojami ES patikos fondui Afrikai finansuoti; kadangi įgyvendinant Europos kaimynystės priemonę Afrikos šalių reikmėms išleista daugiau kaip 5 mlrd. EUR ir kadangi Panafrikos programai pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę skirta 845 mln. EUR bendrai Afrikos ir ES strategijai įgyvendinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi 11-ajam Europos plėtros fondui (EPF) skirtas 30,5 mlrd. EUR biudžetas, iš jų 900 mln. EUR rezervuoti Afrikos taikos priemonei, ir kadangi 1,4 mlrd. EUR bus naudojami ES patikos fondui Afrikai finansuoti; kadangi įgyvendinant Europos kaimynystės priemonę Afrikos šalių reikmėms išleista daugiau kaip 5 mlrd. EUR ir kadangi Panafrikos programai pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę skirta 845 mln. EUR bendrai Afrikos ir ES strategijai įgyvendinti;

| H. | kadangi kitas Abidžane 2017 m. lapkričio 29–30 d. vyksiantis AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimas tema „Investicijos į jaunimą“ teikia galimybių kurti, remti ir plėtoti tikrai lygias partnerių ekonomines sąlygas, norint ginti svarbiausius bendrus interesus; |
| --- | --- |

H.

kadangi kitas Abidžane 2017 m. lapkričio 29–30 d. vyksiantis AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimas tema „Investicijos į jaunimą“ teikia galimybių kurti, remti ir plėtoti tikrai lygias partnerių ekonomines sąlygas, norint ginti svarbiausius bendrus interesus;

| I. | kadangi į būsimą Kotonu susitarimą pakeisiantį susitarimą privalo būti įtraukta nauja bendra Afrikos ir ES strategija; |
| --- | --- |

I.

kadangi į būsimą Kotonu susitarimą pakeisiantį susitarimą privalo būti įtraukta nauja bendra Afrikos ir ES strategija;

| J. | kadangi ES yra ilgalaikė partnerė ir pagrindinis pačio svarbiausio aspekto – Afrikos žemyno saugumo – laiduotojas; kadangi Europos žemyno saugumas ir tvarus augimas glaudžiai ir betarpiškai susijęs su Afrikos žemyno stabilumu ir vystymusi, ir atvirkščiai; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES yra ilgalaikė partnerė ir pagrindinis pačio svarbiausio aspekto – Afrikos žemyno saugumo – laiduotojas; kadangi Europos žemyno saugumas ir tvarus augimas glaudžiai ir betarpiškai susijęs su Afrikos žemyno stabilumu ir vystymusi, ir atvirkščiai;

| K. | kadangi siekiant Afrikos žemyno vystymosi ir stabilumo itin svarbu nuolat remti veiksmingą Afrikos taikos ir saugumo struktūros įgyvendinimą ir užtikrinti ES, AS ir kitų Afrikoje veikiančių tarptautinių subjektų įsipareigojimų vykdymą; |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant Afrikos žemyno vystymosi ir stabilumo itin svarbu nuolat remti veiksmingą Afrikos taikos ir saugumo struktūros įgyvendinimą ir užtikrinti ES, AS ir kitų Afrikoje veikiančių tarptautinių subjektų įsipareigojimų vykdymą;

| L. | kadangi Visuotinėje ES užsienio ir saugumo politikos strategijoje labai daug dėmesio skiriama migracijos klausimui ir tai yra prioritetinis ES išorės santykių, įskaitant jos santykius su Afrika, klausimas; mano, kad Afrika ir Europa turi bendrų interesų ir bendrą atsakomybę su migracija ir judumu susijusioje srityje, įskaitant kovą su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, ir kadangi norint valdyti migraciją reikia priimti pasaulinio masto sprendimus, pagrįstus solidarumu, atsakomybės pasidalijimu, migrantų teisių ir tarptautinės teisės paisymu, taip pat veiksmingai naudoti vystomojo bendradarbiavimo priemones; |
| --- | --- |

L.

kadangi Visuotinėje ES užsienio ir saugumo politikos strategijoje labai daug dėmesio skiriama migracijos klausimui ir tai yra prioritetinis ES išorės santykių, įskaitant jos santykius su Afrika, klausimas; mano, kad Afrika ir Europa turi bendrų interesų ir bendrą atsakomybę su migracija ir judumu susijusioje srityje, įskaitant kovą su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, ir kadangi norint valdyti migraciją reikia priimti pasaulinio masto sprendimus, pagrįstus solidarumu, atsakomybės pasidalijimu, migrantų teisių ir tarptautinės teisės paisymu, taip pat veiksmingai naudoti vystomojo bendradarbiavimo priemones;

| M. | kadangi Afrikoje daugiau kaip 218 mln. žmonių gyvena dideliame skurde; kadangi dideliame skurde gyvenančių Užsachario Afrikos gyventojų dalis sumažėjo nuo 56 proc. 1990 m. iki 43 proc. 2012 m.; kadangi 33 iš 47 mažiausiai išsivysčiusių šalių yra Afrikos žemyne, todėl ES ir Afrikos partnerystė – tai būtina priemonė siekiant įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, ypač panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

M.

kadangi Afrikoje daugiau kaip 218 mln. žmonių gyvena dideliame skurde; kadangi dideliame skurde gyvenančių Užsachario Afrikos gyventojų dalis sumažėjo nuo 56 proc. 1990 m. iki 43 proc. 2012 m.; kadangi 33 iš 47 mažiausiai išsivysčiusių šalių yra Afrikos žemyne, todėl ES ir Afrikos partnerystė – tai būtina priemonė siekiant įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, ypač panaikinti skurdą;

| N. | kadangi Afrikoje poreikiai infrastruktūros srityje įvertinti 75 mlrd. EUR per metus, vartojimo rinkos apimtis iki 2020 m. turėtų pasiekti 1 000 mlrd. JAV dolerių, numatoma, kad tiesioginės užsienio investicijos (TUI) nuolat laipsniškai didės ir jų apimtis iki 2020 m. sieks 144 mlrd. JAV dolerių, o dabartinis gyventojų skaičius siekia 1 mlrd.; |
| --- | --- |

N.

kadangi Afrikoje poreikiai infrastruktūros srityje įvertinti 75 mlrd. EUR per metus, vartojimo rinkos apimtis iki 2020 m. turėtų pasiekti 1 000 mlrd. JAV dolerių, numatoma, kad tiesioginės užsienio investicijos (TUI) nuolat laipsniškai didės ir jų apimtis iki 2020 m. sieks 144 mlrd. JAV dolerių, o dabartinis gyventojų skaičius siekia 1 mlrd.;

| O. | kadangi didžiąją eksporto iš Afrikos dalį vis dar sudaro neperdirbti produktai ir kadangi didelei šio eksporto daliai taikomos prekybos lengvatos; kadangi sudarant galimybes daugumai Afrikos produktų laisvai patekti į rinką didėja Afrikos šalių pajėgumai ir stiprėja jų konkurencingumas bei didėja dalyvavimas pasaulinėse rinkose, jei, be kita ko, tuo pat metu vykdoma politika, kuria siekiama ilgalaikės tvarios industrializacijos ir žemės ūkio produktyvumo, kaip svarbiausių vystymosi krypčių; |
| --- | --- |

O.

kadangi didžiąją eksporto iš Afrikos dalį vis dar sudaro neperdirbti produktai ir kadangi didelei šio eksporto daliai taikomos prekybos lengvatos; kadangi sudarant galimybes daugumai Afrikos produktų laisvai patekti į rinką didėja Afrikos šalių pajėgumai ir stiprėja jų konkurencingumas bei didėja dalyvavimas pasaulinėse rinkose, jei, be kita ko, tuo pat metu vykdoma politika, kuria siekiama ilgalaikės tvarios industrializacijos ir žemės ūkio produktyvumo, kaip svarbiausių vystymosi krypčių;

| P. | kadangi reikės atsižvelgti į demografinę dinamiką, nes pagal tam tikras prognozes iki 2050 m. Afrikoje turėtų gyventi 2,5 mlrd. asmenų, daugiausia jaunimo, tuo tarpu manoma, kad Europoje gyvens daug vyresni gyventojai; kadangi dėl šios priežasties ypatingai svarbu sukurti milijonus darbo vietų ir padėti įgalinti moteris ir jaunus žmones bei remti šį įgalinimą, visų pirma sudarant galimybes gauti švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas ir organizuojant mokymus Afrikos žemyne; |
| --- | --- |

P.

kadangi reikės atsižvelgti į demografinę dinamiką, nes pagal tam tikras prognozes iki 2050 m. Afrikoje turėtų gyventi 2,5 mlrd. asmenų, daugiausia jaunimo, tuo tarpu manoma, kad Europoje gyvens daug vyresni gyventojai; kadangi dėl šios priežasties ypatingai svarbu sukurti milijonus darbo vietų ir padėti įgalinti moteris ir jaunus žmones bei remti šį įgalinimą, visų pirma sudarant galimybes gauti švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas ir organizuojant mokymus Afrikos žemyne;

Aktyvesnis ES ir Afrikos politinis dialogas – būtina atnaujintos strateginės partnerystės sąlyga

| 1. | atkreipia dėmesį į naują komunikatą dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje, kuriuo siekiama suteikti naują postūmį Afrikos ir ES partnerystei, kad ši partnerystė būtų stiprinama ir gilinama orientuojantis į abiejų žemynų klestėjimą ir stabilumą pagal įsipareigojimus, prisiimtus įgyvendinant DVT, pagal naują Europos konsensusą dėl vystymosi (jis naudojamas kaip Europos vystymosi politikos gairės), visuotinę Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją ir Darbotvarkę iki 2063 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Afrika yra svarbi strateginė ES partnerė, ir mano, kad gyvybiškai būtina palaikyti aktyvesnius ES ir AS santykius, vykdant atnaujintą ir išplėtotą dialogą, apimantį skaidrumo ir gero valdymo klausimus, siekiant įtvirtinti abipusiškai naudingą padėtį, taip pat vykdant lygiavertį ir tvarų bendradarbiavimą, siekiant reaguoti į bendrus iššūkius ir gauti abipusiai naudingų rezultatų, sykiu užtikrinant atsakomybės principo įgyvendinimą ir atsižvelgiant į konkrečią kiekvienos šalies partnerės padėtį ir jos išsivystymo lygį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ateityje palaikant partnerystę dėmesį skirti AS ir ES nustatytoms prioritetinėms sritims, kaip antai:






  — | ekonominiam vystymuisi (naudojant prekybą, ekonominės partnerystės susitarimus, vykdant glaudesnę regioninę integraciją, ekonomikos įvairinimą, tvarią industrializaciją ir kuriant kokybiškas darbo vietas), |
| --- | --- | --- |

3.

—

ekonominiam vystymuisi (naudojant prekybą, ekonominės partnerystės susitarimus, vykdant glaudesnę regioninę integraciją, ekonomikos įvairinimą, tvarią industrializaciją ir kuriant kokybiškas darbo vietas),

| — | geram valdymui, įskaitant žmogaus teises, |
| --- | --- |

—

geram valdymui, įskaitant žmogaus teises,

| — | žmogaus socialinei raidai, teikiant pagrindinius poreikius tenkinančias viešąsias paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros paslaugas, užtikrinant galimybes gauti vandens ir sanitarinių priemonių, skatinant lyčių lygybę, mokslą, technologijas ir inovacijas, |
| --- | --- |

—

žmogaus socialinei raidai, teikiant pagrindinius poreikius tenkinančias viešąsias paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros paslaugas, užtikrinant galimybes gauti vandens ir sanitarinių priemonių, skatinant lyčių lygybę, mokslą, technologijas ir inovacijas,

| — | saugumui ir kovai su terorizmu, |
| --- | --- |

—

saugumui ir kovai su terorizmu,

| — | migracijai ir judumui, |
| --- | --- |

—

migracijai ir judumui,

| — | aplinkai, įskaitant klimato kaitą; |
| --- | --- |

—

aplinkai, įskaitant klimato kaitą;

| 4. | primena, kad parama biudžetui yra geriausias pagalbos teikimo būdas – taip vyriausybėms suteikiama galimybių įvertinti šalies poreikius ir nustatyti prioritetus; primena, kad bendra ar konkrečiam sektoriui skirta parama biudžetui suteikia galimybių remti vystymosi politiką ir užtikrina maksimalų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad svarbiausia 5-ojo AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo, kuris vyks 2017 m. lapkričio mėn. Dramblio Kaulo Krante, tema – jaunimas, atsižvelgiant į tai, koks jis svarbus abiejų žemynų ateičiai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena AKR ir ES bendradarbiavimo svarbą ir veiksmingumą ir vystymosi srityje pasiektus rezultatus; pabrėžia, kad tokią teisiškai privalomą sistemą būtina išlaikyti ir po 2020 m., pabrėžia, kad reikia gilinti bendradarbiavimą ir kartu plėtoti jo regioninį aspektą, taip pat vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą su AS, regioninėmis ekonominėmis bendrijomis ir kitomis regioninėmis organizacijomis; ragina taikyti labiau strateginį, pragmatinį, išsamesnį ir struktūrizuotą požiūrį į politinį dialogą derantis dėl sąlygų pasibaigus Kotonu susitarimo galiojimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina gilinti AKR ir ES parlamentinę dimensiją; pabrėžia, kad AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja yra unikalus sąveikos forumas ir atlieka svarbų vaidmenį gerinant demokratiją, teisinę valstybę ir žmogaus teisių laikymąsi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad persvarsčius Europos kaimynystės politiką (EKP) galima geriau tarpusavyje koordinuoti kaimynystės politiką ir kitoms Afrikos valstybėms skirtą politiką, sukuriant išplėtotas bendradarbiavimo regioniniais klausimais, kaip antai saugumas, energija ir netgi migracija, sistemas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą tvirtina, kad vykdant Afrikos ir ES partnerystę būtina taikyti SESV 210 straipsnyje nustatytą metodą, dėl kurio tarpusavyje susitarė ES valstybės narės ir ES su valstybėmis narėmis; be to, primena, kad, norint pasiekti DVT, vykdant Europos ir Afrikos politiką ir iniciatyvas reikia laikytis ES politikos suderinamumo vystymosi labui principo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visapusiškai įtraukti politikos suderinamumo vystymosi labui principą į ES prekybos santykius su Afrika, o tai reiškia, kad į visus ES susitarimus su Afrikos šalimis turėtų būti įtrauktos vykdytinos prekybos ir darnaus vystymosi nuostatos, laikantis Komisijos įsipareigojimo, prisiimto strategijoje „Prekyba visiems“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą primena, kaip svarbu, kad valstybės narės vykdytų savo įsipareigojimą skirti 0,7 proc. savo BVP oficialiai paramai vystymuisi, kad būtų galima stiprinti bendradarbiavimą su Afrika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pritaria skelbiamam siekiui didinti ES ir Afrikos vieningumą sprendžiant pasaulinio valdymo klausimus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina gerinti dialogą su AS ir kad svarbu užtikrinti jos finansinį savarankiškumą mažinant jos priklausomybę nuo išorės finansavimo pagal Kigalio sprendimą dėl finansavimo; atkreipia dėmesį į pasiūlymus, pateiktus Paulo Kagamé parengtame pranešime, kuriuo siekiama stiprinti AS, siekiant suteikti postūmį politinės Afrikos integracijos procesui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia pilietinės visuomenės – įskaitant NVO, religines organizacijas, jaunimo ir moterų teisių organizacijas, privatų sektorių, profesines sąjungas, parlamentines asamblėjas, vietos valdžios institucijas ir diasporą, visos jos pasižymi konkrečiais vien joms būdingais bruožais – atliekamą vaidmenį stiprinant ES ir Afrikos politinį dialogą, kad būtų užtikrinta į žmonių poreikius orientuota partnerystė; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad būtina didinti pilietinės visuomenės dalyvavimą Afrikos ir ES partnerystėje, skatinant stiprinti jos gebėjimus, ypač perduodant dalykines žinias ir užtikrinant, kad ji dalyvautų rengiant ir įgyvendinant atitinkamas platformas ir politiką; mano, kad pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) aktyvumas yra itin svarbus norint užtikrinti viešą atskaitomybę; remia įvairias platformas, sukurtas siekiant užtikrinti, kad pilietinė visuomenė taptų svarbiausia partnerystės dalyve, ypač bendrą metinį forumą, kurio tikslas – įgyvendinti ES ir Afrikos veiksmų planą; vis dėlto apgailestauja, kad bendras metinis forumas niekada nebuvo surengtas, ir ragina ES ir AS nedelsiant numatyti finansines ir politines priemones, kurių reikia prasmingam visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimui partnerystėje, be kita ko, šio 5-ojo AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo darbe, užtikrinti; |
| --- | --- |

14.

Atsparesnių valstybių ir visuomenių kūrimas visų žmonių, ypač jaunimo, labui, siekiant įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus

| 15. | mano, kad atsparumas (visi penki jo aspektai) turi būti naujos ES ir Afrikos strategijos pagrindinė kryptis; |
| --- | --- |

15.

Politinis atsparumas

| 16. | pabrėžia, kad būtina stiprinti gerą valdymą, demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, taip pat dėti kovos su korupcija abiejuose žemynuose pastangas, nes visa tai yra neatskiriami darnaus vystymosi elementai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | todėl ragina palaikyti abipuse pagarba paremtą atvirą ir įtraukų dialogą, kad šios vertybės ir principai taptų pagrindiniu bendradarbiavimo aspektu, ypač praplečiant nuostatą, pagal kurią parama vystymuisi teikiama su sąlyga, jog bus griežtai laikomasi šių vertybių ir principų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad itin svarbu ryžtingiau spręsti abiejuose žemynuose kylančias valdymo problemas siekiant kurti sąžiningesnes, stabilesnes ir saugesnes visuomenes; pabrėžia, kad reikia toliau puoselėti ir propaguoti žmogaus teises ir valdymą, remiantis tarptautiniais teisės aktais, įstatymais, principais ir mechanizmais, įskaitant Afrikos regioninio valdymo organus, kaip antai Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir jos protokolus, Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisiją ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių teismą, kad būtų sustiprinta atsakomybė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena svarbų Tarptautinio Baudžiamojo Teismo vaidmenį padedant spręsti nebaudžiamumo klausimą ir puoselėjant taikos, saugumo, lygybės, sąžiningumo, teisingumo ir atlygio vertybes; ragina Europos Sąjungą ir Afrikos valstybes ir toliau remti Romos statutą ir Tarptautinį Baudžiamąjį Teismą; ragina visas Romos statutą pasirašiusias šalis kiek įmanoma greičiau jį ratifikuoti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pasisako už tai, kad būtų surengta bendra aukšto lygio AS ir ES konferencija rinkimų procesų, demokratijos ir valdymo Afrikoje ir Europoje klausimais, ir ragina į šią konferenciją visapusiškai įtraukti Europos Parlamentą, Panafrikos Parlamentą, AKR ir ES jungtinę parlamentinę asamblėją ir Viduržemio jūros šalių parlamentinę asamblėją; ragina sustiprinti įvairių asamblėjų ryšius siekiant skatinti sąveiką ir bendrų priemonių nuoseklumą; |
| --- | --- |

20.

Atsparumas saugumo srityje

| 21. | dar kartą primena tiesioginę saugumo ir vystymosi sąsają; pabrėžia, kad reikia labiau integruoti saugumo problemas ir vystymosi tikslus siekiant spręsti konkrečias nestabilių valstybių problemas ir puoselėti atsparesnes valstybes ir visuomenes; pažymi, kad tai turėtų būti daroma naudojant konkrečias priemones ir skiriant papildomą finansavimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES ir Afriką glaudžiau bendradarbiauti saugumo ir teisingumo srityje laikantis tarptautinės teisinės sistemos nuostatų, kad būtų laikomasi holistinio požiūrio į problemų sprendimą ir geriau kovojama su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, ypač atsižvelgiant į vaikus ir terorizmą; laikosi nuomonės, kad ES veiksmai turėtų atitikti Afrikos šalių patvirtintas strategijas, ypač taikos ir saugumo strategijas, nurodytas Darbotvarkėje iki 2063 m.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, jog reikia, kad ES, AS, regioninės organizacijos ir kiti svarbūs politiniai veikėjai Afrikoje bendradarbiautų saugumo srityje siekiant padidinti besivystančių šalių pajėgumus, reformuoti jų saugumo sektorių, remti buvusių kovotojų nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (DDR) srities veiklą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad terorizmas yra pasaulinė grėsmė regioninei taikai ir stabilumui, darniam vystymuisi ir tarptautiniam saugumui, su kuria turi koordinuotomis pastangomis kovoti šalių vyriausybės, regioninės ir tarptautinės organizacijos ir Europos agentūros; ragina glaudžiau bendradarbiauti pagal ES ir Afrikos strategiją siekiant užkirsti kelią nebaudžiamumui, propaguoti teisinės valstybės principą ir stiprinti policijos bei teisminių institucijų pajėgumus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis informacija ir gerąja patirtimi; ragina užkirsti kelią terorizmo finansavimui, jam pasipriešinti, su juo kovoti ir traukti už jį baudžiamojon atsakomybėn; pažymi, kad į kovos su terorizmu strategiją taip pat reikėtų įtraukti religijų dialogo skatinimo ir radikalėjimo Afrikoje ir Europoje, ypač jaunimo radikalėjimo, vedančio į smurtinį ekstremizmą, prevencijos priemones; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dar kartą atkreipia dėmesį į įvairių ES misijų ir operacijų Afrikoje svarbą; teigiamai vertina Sahelio penketuko jungtinių pajėgų įsteigimą; ragina stiprinti ES taikos ir saugumo priemones, bendradarbiaujant su Afrikos ir tarptautiniais partneriais ir teikti paramą visapusiškai įgyvendinant Afrikos taikos ir saugumo struktūrą; ragina ES skirti pradinį įnašą į AS taikos fondą, skirtą remti „tarpininkavimo ir diplomatijos“ srities veiklai; |
| --- | --- |

25.

Atsparumas aplinkos srityje

| 26. | primena, kad Afrika yra itin jautri klimato kaitos poveikiui; mano, jog itin svarbu, kad ES parengtų strateginę atsparumo klimato srityje didinimo metodiką ir remtų Afrikos šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių, pastangas mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisitaikyti; pabrėžia, kad klimato kaita svarbi, nes ji yra konfliktų, sausros, bado ir migracijos rizikos didinimo veiksnys, kaip tai matome iš neseniai Pietų Sudane, Nigerijoje ir Somalyje įvykusio bado protrūkio; atsižvelgdamas į tai, primena, kad gyvybiškai svarbu propaguoti 2015 m. Paryžiuje prisiimtą įsipareigojimą iki 2020 m. besivystančioms šalims skirti 100 mlrd. JAV dolerių ir tokio įsipareigojimo laikytis; ragina ieškoti naujų ES ir Afrikos bendradarbiavimo būdų siekiant mažinti finansavimo ir technologijų perdavimo kliūtis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad Afrikos gamtinė aplinka yra turtinga ir įvairi; ragina vieną pagrindinių vietų AS ir ES politinėje darbotvarkėje numatyti biologinės įvairovės apsaugai; ragina vykdyti ES ir Afrikos strategiją atsižvelgiant į ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano prioritetus ir saugoti gamtinį paveldą, ypač gamtos parkus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | skatina daugiau investuoti atsinaujinančiosios energijos ir žiedinės ekonomikos srityse siekiant daugiau skatinti veiksmus, kuriais prisidedama prie pagarbos aplinkai ir kuriamos darbo galimybės; primena, kad siekiant patenkinti pagrindinius žmogiškuosius poreikius itin svarbu visiems asmenims užtikrinti galimybes gauti įperkamos, patikimos, tvarios ir modernios energijos – tai esminis bet kokios ekonominės veiklos veiksnys ir pagrindinis vystymosi skatinimo veiksnys; ragina ES ir toliau remti Afrikos atsinaujinančiųjų išteklių energijos iniciatyvą ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užmegzti naują ES ir Afrikos mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystę klimato kaitos ir tvariosios energijos srityse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina vykdant ES ir Afrikos partnerystę dėmesį skirti žemės ūkiui ir ilgalaikiam aprūpinimui maistu ir skatinti aprūpinimo maistu ir klimato priemonių sąveiką; taigi ragina ES didinti savo paramą tvariam žemės ūkiui, agrarinei miškininkystei ir tradicinio žemės naudojimo agroekologijos praktikai, taip pat užtikrinti galimybę naudotis žeme, vandeniu ir gauti sėklų iš viešųjų šaltinių; be to, ragina ES remti smulkiuosius gamintojus ir (ar) ūkininkus ir ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones, kad būtų užtikrinamas aprūpinimas maistu kuriant ir investuojant į infrastruktūrą pagal Pasaulio aprūpinimo maistu komiteto parengtus atsakingo investavimo žemės ūkyje ir maisto sistemose principus, ir remti kooperatyvų steigimąsi; taip pat atkreipia dėmesį į pilietinės visuomenės organizacijų tvaraus žemės ūkio srityje bendruomenės lygiu įgytus gebėjimus ir patirtį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina ES iniciatyvas, kuriomis reikalaujama geriau valdyti gamtos išteklius ir skaidriau jais prekiauti; mano, kad tvariai valdant gamtos išteklius, pvz., naudingąsias iškasenas, medieną ir laukinius augalus ir gyvūnus, ir tvariai jais prekiaujant bus sudarytos galimybės daug išteklių turinčioms šalims ir jų gyventojams turėti iš jų dar daugiau naudos; primena, kad reikia nustatyti papildomas priemones pagal ES Konflikto zonų naudingųjų iškasenų teisės aktus, laikantis integruoto metodo, kuriuo skatinama taikyti tarptautinius išsamaus tikrinimo standartus, kaip nustatyta EBPO gairėse; ragina parengti bendrą ES ir Afrikos tausaus gamtos išteklių valdymo chartiją; |
| --- | --- |

30.

Ekonominis atsparumas

| 31. | mano, kad stabili reguliavimo ir institucinė aplinka bei gera ekonomikos būklė yra pagrindiniai konkurencingumo, investicijų, darbo vietų kūrimo, aukštesnio gyvenimo lygio ir tvaraus augimo užtikrinimo veiksniai; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia didinti galimybes internetu gauti informacijos apie bendrovių teisę; primena, kad, jei nėra nešališkos valstybės, vien ekonominis augimas negali sistemingai užtikrinti socialinio vystymosi ar pažangos ir primygtinai tvirtina, kad reikia užtikrinti turto perskirstymą, paslaugų piliečiams teikimą ir didinti lygias galimybes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina vykdyti aktyvesnį Europos ir Afrikos privačių sektorių bendradarbiavimą ir sutelkti investicijas – ypač vykdant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, paremtas griežtu etikos kodeksu ir socialinės atsakomybės principais – į tokius svarbiausius sektorius:






  — | tvariosios energetikos, įskaitant elektros energijos prieinamumą visiems, |
| --- | --- | --- |

32.

—

tvariosios energetikos, įskaitant elektros energijos prieinamumą visiems,

| — | bazinės infrastruktūros, visų pirma transporto sektoriaus, įskaitant jūrų transportą, |
| --- | --- |

—

bazinės infrastruktūros, visų pirma transporto sektoriaus, įskaitant jūrų transportą,

| — | tausaus gamtos išteklių naudojimo, |
| --- | --- |

—

tausaus gamtos išteklių naudojimo,

| — | tvaraus žemės ūkio, |
| --- | --- |

—

tvaraus žemės ūkio,

| — | mėlynosios ekonomikos, įskaitant jūrų pramonę, |
| --- | --- |

—

mėlynosios ekonomikos, įskaitant jūrų pramonę,

| — | mokslinių tyrimų, mokslo, technologijų ir inovacijų – tiek bendro intereso, tiek vienam iš žemynų ypatingai didelį neigiamą poveikį darančiose, pvz., su skurdu susijusių ir apleistųjų ligų, srityse, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų, mokslo, technologijų ir inovacijų – tiek bendro intereso, tiek vienam iš žemynų ypatingai didelį neigiamą poveikį darančiose, pvz., su skurdu susijusių ir apleistųjų ligų, srityse,

| — | skaitmeninimo, kaip pagrindinio Afrikos ekonomikos plėtros užtikrinimo veiksnio, taip pat kaip ryšių tarp žmonių kūrimo veiksnio; |
| --- | --- |

—

skaitmeninimo, kaip pagrindinio Afrikos ekonomikos plėtros užtikrinimo veiksnio, taip pat kaip ryšių tarp žmonių kūrimo veiksnio;

| 33. | pabrėžia, kad regioninė integracija skatina ekonominę plėtrą ir yra būtina globalizuotame pasaulyje; ragina remti Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimą, kuris yra palaipsnio gilaus Afrikos žemyno pasikeitimo pirmavaizdis; remia Afrikos žemyninės laisvosios prekybos zonos kūrimą, taip pat tikslą iki 2050 m. padidinti Afrikos vidaus prekybą iki 50 proc.; taip pat primena vystymosi perspektyvas, suteikiamas pagal ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) ir prekybos susitarimus, kuriais saistomos Afrikos šalys ir ES ir kurie teikia galimybių skatinti darnų vystymąsi, žmogaus teises ir sąžiningą ir etišką prekybą; pabrėžia, kad reikia nustatyti vystymuisi palankias kilmės taisykles, veiksmingas apsaugos sąlygas, asimetriškus liberalizavimo tvarkaraščius, naujos pramonės apsaugos priemones ir parengti supaprastintas bei skaidrias muitinės procedūras; primena, kad ekonominės partnerystės susitarimais (EPS) norima padėti AKR šalims plėsti savo rinkas, skatinti prekybą prekėmis ir didinti investicijas, taip pat primena, kad EPS iš anksto ruošiamas lėtas, laipsniškas ir asimetrinis ES ir AKR šalių prekybos prekėmis atvėrimas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina siekti prekybos sutarčių skaidrumo ir visapusiško visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant atitinkamų šalių pilietinę visuomenę, dalyvavimo būsimose derybose oficialiai su jais konsultuojantis, taip pat įgyvendinant susitarimus, dėl kurių dabar deramasi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ES ir jos valstybes nares geriau koordinuoti savo pagalbos prekybai programas ir toliau skatinti tų programų ir Afrikai skirtos investicijų politikos sinergiją; be to, ragina padidinti savo finansinius įsipareigojimus, susijusius su pagalba prekybai ir technine parama bei pajėgumų stiprinimo iniciatyvomis, kurios yra nepaprastai svarbios Afrikos šalims, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad privatusis sektorius – pradedant mikroįmonėmis, mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ) ir baigiant kooperatyvais ir tarptautinėmis bendrovėmis – atlieka lemiamą vaidmenį kuriant darbo vietas ir vykdant vystymosi procesą, taip pat padeda pastarąjį finansuoti; atkreipia dėmesį į konkretų MVĮ ir mažų šeimos verslo įmonių atliekamą vaidmenį ir ragina remti atskiras iniciatyvas; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad steigiamas Europos darnaus vystymosi fondas, kurio lėšomis turėtų būti siekiama remti Afrikos šalių privatųjį sektorių, ypač pažeidžiamų šalių vietos įmones ir MVĮ, ir taip skatinti investicijas ir kurti tvarias darbo vietas, ypač moterims ir jaunimui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena prievoles, kurias privatusis sektorius turi vykdyti pagal Jungtinių Tautų ir EBPO gaires, ir dar kartą ragina ES ir AS valstybes nares konstruktyviai dalyvauti Jungtinių Tautų tarpvyriausybinės darbo grupės tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimams, susijusiems su žmogaus teisėmis, spręsti darbe, siekiant parengti tarptautinę teisiškai privalomą sutartį, paremtą JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kurioje būtų nustatyta kaip korporacijos turi laikytis žmogaus teisių srities įsipareigojimų ir įsipareigojimų, susijusių su socialiniais, darbo ir aplinkos apsaugos standartais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad būtina kurti deramo darbo vietas ir jas susieti su investicijomis – visa tai turėtų būti vykdoma įgyvendinant Afrikos ir ES partnerystę; ragina šioje srityje laikytis TDO standartų; pabrėžia, kad svarbi socialinių, ekonominių ir institucinių subjektų sąveika, ir ragina sustiprinti socialinių partnerių vaidmenį skatinant socialinio dialogo veiksmingumą visais atitinkamais lygiais, nes tai sudaro palankias sąlygas kolektyvinėms deryboms; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja, kad kasmet dėl neteisėtų finansinių srautų Afrika netenka apie 50 mlrd. JAV dolerių – tai didesnė suma už metinės oficialios paramos vystymuisi (OPV) sumą ir tai žlugdo vidaus pajamų telkimo pastangas; todėl abi šalis ragina:






  — | kurti veiksmingas priemones siekiant kovoti su mokesčių slėpimu, mokestiniu sukčiavimu ir korupcija, įskaitant viešą juridinių subjektų, patikos fondų ir panašių juridinių struktūrų galutinių tikrųjų savininkų skelbimą, |
| --- | --- | --- |

39.

—

kurti veiksmingas priemones siekiant kovoti su mokesčių slėpimu, mokestiniu sukčiavimu ir korupcija, įskaitant viešą juridinių subjektų, patikos fondų ir panašių juridinių struktūrų galutinių tikrųjų savininkų skelbimą,

| — | propaguoti JT remiamus atsakingo investavimo principus, |
| --- | --- |

—

propaguoti JT remiamus atsakingo investavimo principus,

| — | remti iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą ir skaidrumą; |
| --- | --- |

—

remti iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą ir skaidrumą;

| 40. | be to, ragina veiksmingai įgyvendinti JT skolos ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) nustatytus atsakingo valstybės skolinimo ir skolinimosi propagavimo principus; palankiai vertina JT darbą siekiant sukurti tarptautinį valstybės skolos pertvarkymo mechanizmą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina užtikrinti daugiau finansinės įtraukties Afrikoje, įskaitant moterų finansinę įtrauktį, plėtojant elektroninę bankininkystę ir taip kovojant su Afrikos visuomenės poliarizacija; primena, kad perlaidomis į besivystančias šalis pervedami didesni pinigų srautai nei visa oficialios paramos vystymuisi suma ir tai gali labai padėti siekti Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų; todėl ragina ES toliau remti AS pastangas gerinti perlaidų mechanizmus; |
| --- | --- |

41.

Socialinis atsparumas

| 42. | pripažįsta demografinių pokyčių Afrikoje svarbą, todėl reikia ilgalaikės strateginės vizijos siekiant kurti tvarias, įtraukias ir dalyvavimu grindžiamas visuomenes; taip pat pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad nebūtų diskriminuojamos pažeidžiamos grupės, įskaitant neįgaliuosius ir vietinius gyventojus; pripažįsta, kad didėjantis gyventojų skaičius Afrikoje yra ir iššūkis vietos ekonomikai, ir visam žemynui suteikiama galimybė; todėl ragina ES parodyti ryžtą skatinti tinkamą viešąją politiką ir investicijas į švietimą ir sveikatos priežiūrą, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises (LRST), siekiant užtikrinti, kad jaunimas galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl savo seksualinės ir reprodukcinės sveikatos, lyčių lygybės ir vaikų teisių, be kurių negali būti pasiektas socialinis, ekonominis ir aplinkosauginis atsparumas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad urbanizacijos lygis Afrikoje auga ir kelia socialinių, ekonominių ir aplinkosauginių problemų; ragina ieškoti sprendimų, kaip sumažinti tokį neigiamą miestų poveikį ir palengvinti nekontroliuojamos urbanizacijos problemas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina ES ir AS stiprinti Afrikos šalių nacionalines švietimo sistemas, įskaitant jos administracinės struktūros pajėgumus, investuojant bent 20 proc. jos nacionalinių biudžetų lėšų į švietimą ir didinti ES paramą Pasaulinei partnerystei švietimo srityje ir fondui „Švietimas negali laukti“; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti visuotines, įtraukias, nešališkas ir ilgalaikes galimybes gauti aukštos kokybės išsilavinimą visais lygmenimis, pradedant nuo ankstyvos vaikystės ir vėliau, ypatingą dėmesį skiriant mergaitėms, be kita ko, kilus ekstremaliosioms situacijoms ir krizėms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad reikia investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir jaunimą, kad jis suprastų pasaulines realijas ir turėtų įgūdžių, atitinkančių dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, stiprinant tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo ir profesinio mokymosi sistemas, savarankišką darbą ir verslumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad svarbu remti Afrikos šalių pastangas kurti veiksmingas viešąsias sveikatos priežiūros sistemas ir visiems užtikrinti prieinamas galimybes gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, visų pirma panaikinant kliūtis, su kuriomis susiduria moterys ir kitos pažeidžiamos grupės, įskaitant vaikus, neįgaliuosius ir LGBTI asmenys; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina pradėti taikyti būtinąją visuotinę sveikatos apsaugą sukuriant horizontalaus pobūdžio nacionalines sveikatos apsaugos sistemas; pabrėžia, kad norint iki 2030 m. pasiekti PSO rekomenduojamą minimalų standartą ir atsižvelgiant į dabartines tendencijas reikia papildomai parengti vieną milijoną kvalifikuotų sveikatos priežiūros specialistų nei planuota iš pradžių; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad infekcinės ligos kelia didelę grėsmę visuomenės atsparumui; ragina Komisiją vykdant vystomąjį bendradarbiavimą didinti mokslinio ir medicininio dviejų žemynų bendradarbiavimo pastangas, pvz., vykdant Europos ir besivystančių šalių partnerystę klinikinių tyrimų srityje (EDCTP2), ir investuoti į mokslą, technologijas ir inovacijas (MTI) siekiant šalinti vis dar nepaprastai didelę skurdo sukeliamų ir apleistųjų ligų naštą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad reikia daugiau investuoti į gimdyvėms prieinamą sveikatos priežiūrą ir lytinę bei reprodukcinę sveikatą siekiant sumažinti motinų ir kūdikių mirtingumą ir kovoti su tradicinėmis praktikomis, pavyzdžiui, su moterų lyties organų žalojimu ir priverstinėmis vaikų santuokomis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad bendradarbiaujant ES ir Afrikai svarbu užtikrinti lyčių lygybę ir galių suteikimą moterims; pabrėžia konstruktyvų moterų vaidmenį ir dalyvavimą politiniame ir ekonominiame gyvenime, taip pat konfliktų prevencijoje ir tvarios taikos kūrimo procese; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad kultūra yra vystymąsi lengvinantis veiksnys ir svarbi vystymosi dalis ir ji gali padėti užtikrinti socialinę įtrauktį, saviraiškos laisvę, formuoti identitetą, suteikti galių piliečiams ir užkirsti kelią konfliktams, kartu stiprinant ekonomikos augimą; todėl ragina ES ir AS skatinti politinį kultūrų dialogą ir kultūros įvairovę ir remti kultūros ir paveldo saugojimo strategijas; pabrėžia, kad demokratija yra visuotinė vertybė, kuri gali būti bet kokios kultūros dalis; taip pat pripažįsta sporto vaidmenį užtikrinant ir skatinant socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę; |
| --- | --- |

52.

Judumo ir migracijos, prisidedančių prie abiejų žemynų vystymosi, strategijos kūrimas

| 53. | primena, kad migracija ir judumas tarp Afrikos ir Europos žemynų turi ekonominį, socialinį, aplinkos ir politinį poveikį ir kad šį uždavinį abiejuose žemynuose reikia spręsti koordinuotai ir visapusiškai, bendradarbiaujant su kilmės, tranzito ir paskirties šalimis, užtikrinant kuo didesnę sinergiją ir naudojantis atitinkama ES politika, dokumentais ir priemonėmis, pagrįstais solidarumu, atsakomybe, pagarba ir žmogaus orumu; atsižvelgdamas į tai, primena, kad pageidautina gerinti Afrikos ir ES dialogą prieš prasidedant deryboms dėl dviejų pasaulinių susitarimų dėl migracijos ir pabėgėlių, kurie atitinkamai turi būti parengti iki 2018 m. remiant Jungtinėms Tautoms, siekiant, kai tai įmanoma, nustatyti bendrus prioritetus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad reikia didinti teigiamą migracijos ir judumo poveikį, kad šie reiškiniai būtų suprantami kaip abiejų žemynų abipusio vystymosi priemonės; pabrėžia, kad tam reikia kruopščiai suplanuoto, subalansuoto, duomenimis pagrįsto ir tvaraus politinio atsako parengiant ilgalaikę strategiją, kurioje būtų atsižvelgiama į demografines perspektyvas ir pagrindines migracijos priežastis; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta, kad dėl smurtinių konfliktų, persekiojimo, nelygybės, žmogaus teisių pažeidimų, netinkamo valdymo, korupcijos, terorizmo, represinių režimų, gaivalinių nelaimių, klimato kaitos, nedarbo ir nuolatinio skurdo pastaraisiais metais padaugėjo gyventojų judėjimo ir padidėjo migracijos į Europą mastai; vis dėlto primena, kad daugiau kaip 85 proc. savo šalį paliekančių Afrikos gyventojų pasilieka savo žemyne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | remia įvairias Europos lygmeniu patvirtintas iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su pagrindinėmis neteisėtos migracijos priežastimis: migracijos partnerystes, Afrikos patikos fondus, Europos darnaus vystymosi fondą; ragina užtikrinti lankstų, veiksmingą, nuoseklų ir skaidrų jų įgyvendinimą ir toliau jį tęsti, sykiu didinti galimą pagal vidaus ir išorės veiksmus vykdomų įvairių priemonių, programų ir veiklos sąveiką; pabrėžia, kad reikia daugiau bendradarbiauti sienų valdymo srityje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | dar kartą ragina propaguoti teisėtą migraciją, vadovaujantis Valetos veiksmų plano rekomendacijomis; be to, pabrėžia, kad parama vystymuisi neturėtų priklausyti nuo bendradarbiavimo migracijos klausimais; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybes nares suteikti perkėlimo vietų dideliam skaičiui pabėgėlių; atsižvelgdamas į tai, ragina sukurti perkėlimo į ES sistemą, kurią valstybės narės galėtų lengvai įgyvendinti; be to, ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su tomis Afrikos šalimis, kuriose vyksta pabėgėlių judėjimas ar ilgalaikės krizės, ir teikti joms paramą, siekiant didinti jų prieglobsčio suteikimo pajėgumus ir stiprinti jų apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primygtinai ragina valstybes nares didinti savo finansinius įnašus į patikos fondus ir kitas priemones, skirtas integraciniam ir tvariam augimui bei darbo vietų kūrimui skatinti, ir taip padėti šalinti pagrindines migracijos priežastis; taip pat prašo, kad Europos Parlamentas aktyviau atliktų tikrinimo vaidmenį, siekiant užtikrinti, kad migracijos partnerystės ir finansavimo priemonės yra suderinamos su ES teisiniu pagrindu, principais ir įsipareigojimais; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina ES ir AS skatinti dviejų žemynų studentų, mokytojų, verslininkų ir mokslininkų mainus; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pradėti įgyvendinti Afrikos jaunimo priemonę, išplečiant „Erasmus+“ ir ES profesinio rengimo ir mokymo priemonės taikymo sritį; ragina pradėti diskusijas dėl Afrikos mokyklų ir universitetų išduotų sertifikatų ir diplomų pripažinimo Europos Sąjungoje; pažymi, kad apykaitinė migracija yra itin svarbi darniam vystymuisi ir protų nutekėjimo iš Afrikos prevencijai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripažįsta ypatingą išeivijos padėtį tiek priimančiose, tiek kilmės šalyse, nes jos atstovai siunčia nemažai lėšų ir yra vystymosi partneriai nacionaliniu ir regionų lygmenimis; pageidauja, kad išeivija veiktų kaip informacijos šaltinis, galintis tinkamai reaguoti į realius žmonių poreikius, atkreipdama dėmesį į su neteisėta migracija susijusius pavojus bei integracijos priimančiosiose šalyse sunkumus; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos komisijai, AKR tarybai, Panafrikos Parlamentui ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos biurui. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(2)  OL L 249, 2017 9 27, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0371.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0337.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0246.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0437.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/77

---

P8_TA(2017)0449

Europos ombudsmeno 2016 m. veikla

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą (2017/2126(INI))

(2018/C 356/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į metinį pranešimą apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinį pranešimą apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 24 ir 228 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 24 ir 228 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 43 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 43 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2001 m. rugsėjo 6 d. priimtą Europos gero administracinio elgesio kodeksą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2001 m. rugsėjo 6 d. priimtą Europos gero administracinio elgesio kodeksą (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos ombudsmeno 2006 m. kovo 15 d. sudarytą ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojusį bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos ombudsmeno 2006 m. kovo 15 d. sudarytą ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojusį bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos ombudsmeno veiklos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos ombudsmeno veiklos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 220 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 220 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0328/2017),

| A. | kadangi 2017 m. gegužės 17 d. Parlamento pirmininkui buvo oficialiai pateiktas metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą, o 2017 m. gegužės 30 d. Briuselyje ombudsmenė Emily O’Reilly pranešimą pristatė Peticijų komitetui; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. gegužės 17 d. Parlamento pirmininkui buvo oficialiai pateiktas metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą, o 2017 m. gegužės 30 d. Briuselyje ombudsmenė Emily O’Reilly pranešimą pristatė Peticijų komitetui;

| B. | kadangi pagal SESV 24 ir 228 straipsnius Europos ombudsmenas turi įgaliojimus priimti skundus dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal SESV 24 ir 228 straipsnius Europos ombudsmenas turi įgaliojimus priimti skundus dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas;

| C. | kadangi SESV 15 straipsnyje nustatyta, kad siekdamos skatinti tinkamą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą ir kad visi Sąjungos piliečiai ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintys registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų dokumentais; kadangi siekiant užtikrinti, kad ES piliečiams būtų teikiamos aukštos kokybės paslaugos ir kad ES administracija atsižvelgtų į jų poreikius ir susirūpinimą keliančius klausimus, labai svarbu apsaugoti piliečių teises ir pagrindines laisves; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 15 straipsnyje nustatyta, kad siekdamos skatinti tinkamą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą ir kad visi Sąjungos piliečiai ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintys registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų dokumentais; kadangi siekiant užtikrinti, kad ES piliečiams būtų teikiamos aukštos kokybės paslaugos ir kad ES administracija atsižvelgtų į jų poreikius ir susirūpinimą keliančius klausimus, labai svarbu apsaugoti piliečių teises ir pagrindines laisves;

| D. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanomai trumpesnį laiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanomai trumpesnį laiką;

| E. | kadangi Chartijos 43 straipsnyje teigiama, kad kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę kreiptis į Europos ombudsmeną su skundu dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Chartijos 43 straipsnyje teigiama, kad kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę kreiptis į Europos ombudsmeną su skundu dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas;

| F. | kadangi pagrindinis Europos ombudsmeno prioritetas – užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos piliečių teisės ir kad teisė į gerą administravimą, kurį įgyvendina ES institucijos, įstaigos, organai ar agentūros, atitiktų aukščiausius standartus; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindinis Europos ombudsmeno prioritetas – užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos piliečių teisės ir kad teisė į gerą administravimą, kurį įgyvendina ES institucijos, įstaigos, organai ar agentūros, atitiktų aukščiausius standartus;

| G. | kadangi 2016 m. pagalbos į Europos ombudsmeno tarnybas kreipėsi 15 797 piliečiai: 12 646 iš jų konsultaciją gavo naudojantis interaktyviu Europos ombudsmeno interneto svetainės gidu, likęs 1 271 prašymas buvo nukreiptas kitur informacijai suteikti, o 1 880 jų Europos ombudsmenas nagrinėjo kaip skundus; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. pagalbos į Europos ombudsmeno tarnybas kreipėsi 15 797 piliečiai: 12 646 iš jų konsultaciją gavo naudojantis interaktyviu Europos ombudsmeno interneto svetainės gidu, likęs 1 271 prašymas buvo nukreiptas kitur informacijai suteikti, o 1 880 jų Europos ombudsmenas nagrinėjo kaip skundus;

| H. | kadangi iš 1 880 skundų, kuriuos 2016 m. nagrinėjo Europos ombudsmenas, 711 pateko į Europos ombudsmeno įgaliojimų sritį, o 1 169 šiai sričiai nepriklausė; |
| --- | --- |

H.

kadangi iš 1 880 skundų, kuriuos 2016 m. nagrinėjo Europos ombudsmenas, 711 pateko į Europos ombudsmeno įgaliojimų sritį, o 1 169 šiai sričiai nepriklausė;

| I. | kadangi 2016 m. Europos ombudsmenas pradėjo 245 tyrimus, iš kurių 235 buvo pagrįsti skundu, o 10 pradėti savo iniciatyva, ir baigė 291 tyrimą (iš jų 278 buvo pagrįsti skundu, o 13 pradėti savo iniciatyva); kadangi dagiausia tyrimų buvo susiję su Komisija (58,8 proc.), toliau eina ES agentūros (12,3 proc.), Parlamentas (6,5 proc.), Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) (5,7 proc.), Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) (4,5 proc.), Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) (0,8 proc.) ir kitos institucijos (11,4 proc.); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2016 m. Europos ombudsmenas pradėjo 245 tyrimus, iš kurių 235 buvo pagrįsti skundu, o 10 pradėti savo iniciatyva, ir baigė 291 tyrimą (iš jų 278 buvo pagrįsti skundu, o 13 pradėti savo iniciatyva); kadangi dagiausia tyrimų buvo susiję su Komisija (58,8 proc.), toliau eina ES agentūros (12,3 proc.), Parlamentas (6,5 proc.), Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) (5,7 proc.), Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) (4,5 proc.), Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) (0,8 proc.) ir kitos institucijos (11,4 proc.);

| J. | kadangi Europos ombudsmenas kiekvienais metais iš piliečių ir organizacijų gauna daug skundų dėl ES administravimo ir kadangi trys didžiausią susirūpinimą kėlę klausimai, susiję su tyrimais, kuriuos Europos ombudsmenas baigė nagrinėti 2016 m., buvo skaidrumas ir galimybė visuomenei susipažinti su informacija ir dokumentais (29,6 proc.), geras ES personalo klausimų sprendimas (28,2 proc.) ir tarnybos kultūra (25,1 proc.); kadangi kiti susirūpinimą keliantys klausimai apima deramą naudojimąsi diskrecija, įskaitant pažeidimo procedūras, patikimą finansų valdymą, susijusį su ES dotacijomis ir sutartimis, bei procesinių ir pagrindinių teisių laikymąsi; kadangi šių klausimų svarba pabrėžia labai svarbų Europos ombudsmeno vaidmenį užtikrinant, kad sprendimų priėmimo procesai ir administravimas ES lygmeniu būtų visiškai skaidrūs ir nešališki, siekiant apsaugoti piliečių teises ir stiprinti jų pasitikėjimą bei visuomenės pasitikėjimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos ombudsmenas kiekvienais metais iš piliečių ir organizacijų gauna daug skundų dėl ES administravimo ir kadangi trys didžiausią susirūpinimą kėlę klausimai, susiję su tyrimais, kuriuos Europos ombudsmenas baigė nagrinėti 2016 m., buvo skaidrumas ir galimybė visuomenei susipažinti su informacija ir dokumentais (29,6 proc.), geras ES personalo klausimų sprendimas (28,2 proc.) ir tarnybos kultūra (25,1 proc.); kadangi kiti susirūpinimą keliantys klausimai apima deramą naudojimąsi diskrecija, įskaitant pažeidimo procedūras, patikimą finansų valdymą, susijusį su ES dotacijomis ir sutartimis, bei procesinių ir pagrindinių teisių laikymąsi; kadangi šių klausimų svarba pabrėžia labai svarbų Europos ombudsmeno vaidmenį užtikrinant, kad sprendimų priėmimo procesai ir administravimas ES lygmeniu būtų visiškai skaidrūs ir nešališki, siekiant apsaugoti piliečių teises ir stiprinti jų pasitikėjimą bei visuomenės pasitikėjimą;

| K. | kadangi, kalbant apie Europos ombudsmeno strateginį darbą 2016 m., Europos ombudsmeno tarnyba baigė nagrinėti 5 strateginius tyrimus ir pradėjo 4 naujus, be kita ko, susijusius su galimais specialiųjų patarėjų interesų konfliktais ir vėluojančiais cheminiais tyrimais, be to, tarnyba pradėjo 10 naujų strateginių iniciatyvų; |
| --- | --- |

K.

kadangi, kalbant apie Europos ombudsmeno strateginį darbą 2016 m., Europos ombudsmeno tarnyba baigė nagrinėti 5 strateginius tyrimus ir pradėjo 4 naujus, be kita ko, susijusius su galimais specialiųjų patarėjų interesų konfliktais ir vėluojančiais cheminiais tyrimais, be to, tarnyba pradėjo 10 naujų strateginių iniciatyvų;

| L. | kadangi Europos ombudsmenas pradėjo plataus masto strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija skiria savo specialiuosius patarėjus, kurie dažnai tuo pačiu metu dirba su privačiojo sektoriaus klientais ir ES, ir kaip ji vykdo jų interesų konfliktų vertinimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos ombudsmenas pradėjo plataus masto strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija skiria savo specialiuosius patarėjus, kurie dažnai tuo pačiu metu dirba su privačiojo sektoriaus klientais ir ES, ir kaip ji vykdo jų interesų konfliktų vertinimą;

| M. | kadangi Europos ombudsmenas domėjosi Europos investicijų banko (EIB) tarybos narių elgesio kodeksu, pažymėdamas, kad jame nenumatytas įpareigojimas pateikti interesų deklaraciją arba atskleisti finansinius interesus; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos ombudsmenas domėjosi Europos investicijų banko (EIB) tarybos narių elgesio kodeksu, pažymėdamas, kad jame nenumatytas įpareigojimas pateikti interesų deklaraciją arba atskleisti finansinius interesus;

| N. | kadangi finansų krizė lėmė ekonominę ir socialinę krizę ir tai pakenkė ES institucijų patikimumui; |
| --- | --- |

N.

kadangi finansų krizė lėmė ekonominę ir socialinę krizę ir tai pakenkė ES institucijų patikimumui;

| O. | kadangi Europos ombudsmenas nustatė, kad 2009–2014 m. Komisijos nesugebėjimas išspręsti klausimo, susijusio su tuo, kad buvęs Komisijos narys pažeidė Komisijos narių elgesio kodeksą, ir tinkamai ištirti Komisijos nario privačiojo sektoriaus darbo sutarties suderinamumo su įsipareigojimais pagal ES sutartį, yra blogo administravimo atvejis; kadangi netinkamo administravimo atvejai, susiję su Komisijos narių, įskaitant Komisijos pirmininką, veikla baigus eiti pareigas Komisijoje, didina piliečių nepasitikėjimą Komisija; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos ombudsmenas nustatė, kad 2009–2014 m. Komisijos nesugebėjimas išspręsti klausimo, susijusio su tuo, kad buvęs Komisijos narys pažeidė Komisijos narių elgesio kodeksą, ir tinkamai ištirti Komisijos nario privačiojo sektoriaus darbo sutarties suderinamumo su įsipareigojimais pagal ES sutartį, yra blogo administravimo atvejis; kadangi netinkamo administravimo atvejai, susiję su Komisijos narių, įskaitant Komisijos pirmininką, veikla baigus eiti pareigas Komisijoje, didina piliečių nepasitikėjimą Komisija;

| P. | kadangi Europos ombudsmenas taip pat bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis, ir pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją yra ES struktūros dalis, ir jo užduotis – ES institucijų lygmeniu ginti bei skatinti Konvencijoje nustatytas teises ir stebėti jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos ombudsmenas taip pat bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis, ir pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją yra ES struktūros dalis, ir jo užduotis – ES institucijų lygmeniu ginti bei skatinti Konvencijoje nustatytas teises ir stebėti jos įgyvendinimą;

| Q. | kadangi, remiantis 2016 m. kovo mėn. „Eurobarometro“ greitąja apklausa dėl Europos Sąjungos pilietybės, 9 iš 10 ES piliečių (87 proc.) žino, ką reiškia Sąjungos piliečio statusas ir kad jie turi teisę pateikti skundą Parlamentui, Komisijai arba Europos ombudsmenui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, remiantis 2016 m. kovo mėn. „Eurobarometro“ greitąja apklausa dėl Europos Sąjungos pilietybės, 9 iš 10 ES piliečių (87 proc.) žino, ką reiškia Sąjungos piliečio statusas ir kad jie turi teisę pateikti skundą Parlamentui, Komisijai arba Europos ombudsmenui;

| 1. | patvirtina Europos ombudsmenės pristatytą 2016 m. metinį pranešimą ir teigiamai vertina tai, kad jis aiškus ir lengvai perskaitomas, taip pat kad jame išdėstyti svarbiausi faktai ir skaičiai, susiję su Europos ombudsmeno darbu 2016 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sveikina Emily O’Reilly, atlikusią puikų darbą gerinant Europos ombudsmeno tarnybų veiklos kokybę ir jų prieinamumą, taip pat turint galvoje jos aktyvų bendradarbiavimą ir pozityvų bendravimą su Parlamentu, ypač su Peticijų komitetu bei kitomis ES institucijomis, įstaigomis, organais ir agentūromis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta strateginių tyrimų ir iniciatyvų vaidmenį ir pritaria tiems tyrimams ir iniciatyvoms, kuriuos Europos ombudsmenas atliko savo iniciatyva, siekdamas įsigilinti į strategiškai svarbias temas, aktualias viešojo ES piliečių intereso požiūriu; teigiamai vertina Europos ombudsmeno pastangas geriau naudotis savo strateginiu darbu sudarant galimybes kolektyviai nagrinėti skundu pagrįstus panašaus turinio atvejus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina Europos ombudsmeno ryžtą greitai ir veiksmingai atsižvelgti į ES piliečių poreikius ir susirūpinimą jiems keliančius klausimus bei pritaria 2016 m. pradėtiems taikyti naujiems darbo metodams ir supaprastintai atvejų nagrinėjimo procedūrai, kuriais užtikrinamas didesnis lankstumas ir veiksmingumas, be to, didesnį poveikį pajunta daugiau piliečių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sutinka, jog dėl dabartinių precedento neturinčių iššūkių, su kuriais susiduria ES, pvz., nelygybės nedarbo, ekonomikos ir socialinėje srityse, migracijos krizės ir „Brexit“, visos Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros, įskaitant Europos ombudsmeną, turi dėti daugiau pastangų ir būti labiau pasiryžusios užtikrinti aukščiausio lygio socialinį teisingumą, atskaitomybę ir skaidrumą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad būtina gerinti socialinį dialogą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad piliečių ir institucijų tarpusavio pasitikėjimas dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis yra itin svarbus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos ombudsmeno tarnyba iki šiol pasiekė antrą pagal dydį savo sprendimų ir (arba) rekomendacijų įgyvendinimo rezultatą; rekomenduoja Europos ombudsmenui būti budriam, nustatyti priežastis, dėl kurių nesilaikoma jo rekomendacijų, ir informuoti Parlamentą apie visus atvejus, kai ES administracija pakartotinai nesilaiko rekomendacijų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad 2016 m. mažėjo Europos ombudsmeno atliktų tyrimų, susijusių su ES institucijomis, skaičius (2016 m. jų buvo 245, o 2015 m. – 261); primygtinai ragina ES institucijas, įstaigas, organus ir agentūras per priimtiną laikotarpį atsakyti ir reaguoti į kritines Europos ombudsmeno pastabas ir stropiau laikytis Europos ombudsmeno rekomendacijų ir (arba) sprendimų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad 2016 m. Europos ombudsmenas daugumą bylų išnagrinėjo per 12 mėnesių ir kad vidutiniškai tyrimas buvo baigtas per 10 mėnesių ir tik 30 proc. bylų buvo baigtos nagrinėti po 12 ar daugiau mėnesių; primygtinai ragina Europos ombudsmeną toliau gerinti savo darbo metodus ir sutrumpinti skundų nagrinėjimo laiką, visų pirma tais atvejais, kai po 12 mėnesių bylos vis dar nebaigtos nagrinėti, tačiau nemažinti savo darbo veiksmingumo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad su skaidrumu susiję tyrimai, visų pirma dėl klausimų, susijusių su sprendimų priėmimo procesų skaidrumu, lobistinės veiklos skaidrumu ir galimybe susipažinti su ES dokumentais, vėl sudaro didžiausią dalį Europos ombudsmeno nagrinėjamų bylų, taip pat kitos problemos, susijusios su įvairiais klausimais – pradedant pagrindinių teisių pažeidimais ir etikos klausimais ir baigiant ES sutartimis ir dotacijomis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad esminį vaidmenį ES institucijų darbe atlieka skaidrumas, geras administravimas bei institucinė stabdžių ir atsvarų sistema; apgailestauja dėl to, kad užklausos, susijusios su skaidrumu ir galimybe gauti informacijos bei susipažinti su dokumentais, nuolat sudaro per 20 proc. visų Europos ombudsmenui pateikiamų užklausų ir ne vienus metus tebėra didelį susirūpinimą ES piliečiams keliantis klausimas; ragina ES institucijas aktyviai skelbti informaciją ir dokumentus, siekiant didinti skaidrumą ir mažinti netinkamo administravimo atvejų skaičių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad reikia laikytis maksimalaus ES institucijų turimų dokumentų skaidrumo ir galimybės susipažinti su jais principo; primena Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią nustatyta, kad Sąjungos piliečiai turi teisę viešai susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir kitų organų dokumentais ir kad galimos nukrypti nuo šios teisės leidžiančios nuostatos ir šios teisės išimtys visuomet turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į skaidrumo ir demokratijos principus, kurie yra išankstinė naudojimosi demokratinėmis teisėmis sąlyga; mano, kad reikia persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kad būtų palengvintas Europos ombudsmeno darbas tikrinant, ar Parlamentas, Taryba ir Komisija suteikia galimybę susipažinti su dokumentais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją padidinti skaidrumą ir pagerinti prieigą prie dokumentų ir informacijos apie su gautomis peticijomis susijusias procedūras „EU Pilot“ ir prie programos „EU Pilot“ bei jau baigtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; pabrėžia, kad Komisijai svarbu užtikrinti reguliarius tolesnius veiksmus su Parlamentu; ragina Europos ombudsmeną toliau strategiškai tirti Komisijos skaidrumą nagrinėjant skundus dėl pažeidimo pagal procedūras „EU Pilot“, taip pat primygtinai ragina Europos ombudsmeną ryžtingai ir budriai tęsti šio klausimo nagrinėjimą 2017 m.; mano, kad nepagrįstas vėlavimas nagrinėjant pradėtas įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo ir „EU Pilot“ procedūras taip pat galėtų priklausyti netinkamo administravimo sričiai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad Europos ombudsmeno ryžtas siekti aukščiausio lygio skaidrumo vykstant ES sprendimų priėmimo procesui yra pagirtinas; pabrėžia, kad būtina stebėti, kaip įgyvendinamos Europos ombudsmeno rekomendacijos užtikrinti skaidrumą vykstant trišaliams dialogams; ragina Tarybą ir Komisiją skelbti aktualią informaciją apie trišalių dialogų metu priimtus sprendimus; taip pat pakartoja, kad būtinas visapusiškas ir didesnis skaidrumas sudarant prekybos susitarimus ir vykstant deryboms, ir ragina Europos ombudsmeną nuolat stebėti derybų dėl visų ES prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis skaidrumą tuo pačiu metu nepamirštant, kad tai neturėtų daryti neigiamos įtakos ES derybinei pozicijai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja, kad, vykstant ES ir JK deryboms dėl pastarosios išstojimo iš Sąjungos, svarbus visų ES institucijų skaidrumas nedarant neigiamos įtakos šalių derybinei pozicijai; ragina Europos ombudsmeną stebėti, ar skaidrumas užtikrinamas per visas derybas dėl išstojimo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina užtikrinti didesnį ES ekonominių ir finansinių sprendimų priėmimo proceso skaidrumą, ypač Europos Centrinio Banko vykdomos bankų priežiūros srityje; be to, pripažindamas Europos ombudsmeno pastarojo meto pastangas šioje srityje ir tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 netaikomas Euro grupei, nes ji nėra Sutartyse apibrėžta institucija ar įstaiga, remia Europos ombudsmeno rekomendacijas siekiant didinti Europos investicijų banko (EIB) ir Euro grupės skaidrumą bei stiprinti jų vidaus etikos taisykles; ragina laikytis Europos ombudsmeno rekomendacijų dėl EIB skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūros ir pabrėžia nepriklausomos skundų nagrinėjimo tvarkos svarbą; ragina Europos ombudsmeną atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrinant, kad naujoji EIB skundų nagrinėjimo tvarka išliktų patikima ir veiksminga ir pagal ją būtų laikomasi veiklos nepriklausomumo, skaidrumo, prieinamumo, savalaikiškumo ir reikiamų išteklių principų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia visapusišką paramą Europos ombudsmeno pagrindiniam tikslui – padėti stiprinti atskaitomybę ir skaidrumą užtikrinančias struktūras ir institucijas ES lygmeniu bei gerinti demokratijos kokybę Europoje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į Europos ombudsmeno išvadas dėl netinkamo administravimo ryšium su Komisijos narių elgesio kodeksu; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti aukštus ES administracijos moralės ir etikos standartus ir atkreipia dėmesį į Komisijos sprendimą pratęsti veiklos pertraukos laikotarpį iki dvejų metų buvusiems Komisijos nariams ir iki trejų metų buvusiems Komisijos pirmininkams, tačiau yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia taikyti griežtesnes etikos taisykles visose ES institucijose, įskaitant ES politikus ir darbuotojus, siekiant užtikrinti pagarbą pareigai elgtis sąžiningai ir apdairiai ir visišką nepriklausomumą nuo privačiojo sektoriaus; ragina Komisiją užtikrinti iniciatyvų skelbimą ir visapusišką skaidrumą kalbant apie buvusių Komisijos narių pareigas baigus kadenciją; remia Europos ombudsmeno rekomendacijas dėl tolesnės Kodekso peržiūros laikantis Sutartyje numatytų įpareigojimų, kad taisyklės būtų aiškesnės ir lengvai įgyvendinamos, siekiant kiekvienu konkrečiu atveju užtikrinti patikimumą, nešališkumą ir interesų konflikto nebuvimą; ragina Europos ombudsmeną toliau stebėti ir vertinti Komisijos ad hoc etikos komiteto nepriklausomumo lygį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į Komisijos veiksmus reaguojant į Europos ombudsmeno rekomendacijas, susijusias su tuo, kaip įgyvendinami ES tarnybos nuostatai, kuriais reglamentuojamas vadinamasis „sukamųjų durų“ reiškinys, ir nekantriai laukia tolesnio Europos ombudsmeno tyrimo, kuriame būtų įvertinti praktinio naujųjų taisyklių taikymo rezultatai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Europos ombudsmeną tęsti savo darbą siekiant užtikrinti, kad būtų laiku skelbiami visų ES pareigūnų, susijusių su „sukamųjų durų“ reiškinio atvejais, vardai ir pavardės, ir užtikrinti visišką visos susijusios informacijos skaidrumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pritaria Europos ombudsmeno įsipareigojimui gerinti ES lobistinės veiklos skaidrumą ir ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į Europos ombudsmeno siūlymus tobulinti ES skaidrumo registrą, kad jis taptų visų ES institucijų ir įstaigų privalomu skaidrumo kertiniu akmeniu; pabrėžia, kad šiuo tikslu reikėtų imtis aiškių veiksmų ir parengti nuoseklius ir veiksmingus darbo grafikus; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnį skaidrumą, taip pat susijusį su informacija apie finansavimą, interesų grupes ir finansinius interesus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teigiamai vertina Europos ombudsmeno strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija vertina savo specialiųjų patarėjų interesų konfliktus; ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti Europos ombudsmeno rekomendacijas dėl specialiųjų patarėjų skyrimo procedūros, įvertinti bet kokį galimą interesų konfliktą prieš jų paskyrimą ir po jo bei leisti visuomenei susipažinti su informacija, susijusia su dokumentais ir posėdžiais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | remia Europos ombudsmeno strateginį Komisijos ekspertų grupių tyrimą; ragina Europos ombudsmeną užtikrinti, kad naujosiomis Komisijos taisyklėmis būtų gerinamas interesų konfliktų valdymas, taip pat subalansuotas ir lygiavertis visų suinteresuotųjų šalių – tarp jų ir visuomeninių – atstovavimas, įskaitant visų ekspertų įtraukimą į ES skaidrumo registrą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į Komisijos poziciją dėl jos atstovų susitikimų su tabako pramonės lobistais skaidrumo ir jos Sveikatos GD įgyvendintų skaidrumo priemonių; pakartoja savo raginimą Komisijai keisti praktiką ir imtis veiksmų, kad jos darbas taptų visapusiškai skaidrus, t. y. internete skelbti duomenis apie visus susitikimus su lobistais ar jų teisiniais atstovais, taip pat šių posėdžių protokolus, laikantis įsipareigojimų, kuriuos ji yra prisiėmusi pagal JT tabako kontrolės pagrindų konvenciją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Europos ombudsmeno praktines rekomendacijas dėl valstybės pareigūnų ryšių su lobistais; primygtinai ragina Europos ombudsmeną didinti visų ES institucijų darbuotojų informuotumą apie šias rekomendacijas rengiant šviečiamuosius mokymus, seminarus ir susijusias paramos priemones ir ragina visas ES institucijas įgyvendinti Europos ombudsmeno gero administracinio elgesio kodeksą ir JT tabako kontrolės pagrindų konvencijoje nustatytas skaidrumo priemones; pakartoja savo raginimą veiksmingai atnaujinti Europos gero administracinio elgesio kodeksą per dabartinę kadenciją priimant privalomą reglamentą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Europos ombudsmeno strateginį tyrimą dėl galimybės susipažinti su dokumentais, susijusiais su Tarybos parengiamaisiais organais, įskaitant jo komitetus, darbo grupes ir Nuolatinių atstovų komitetą (COREPER), svarstant ES teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus; kviečia Europos ombudsmeną paraginti Tarybą padidinti susitikimų su suinteresuotaisiais subjektais ir priimamų sprendimų skaidrumą, laikytis galimybės susipažinti su dokumentu reikalavimų bei suteikti šią galimybę laiku ir nedelsiant; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Europos ombudsmeno darbą sprendžiant bendrojo viešojo intereso klausimus, pvz., susijusius su pagrindinėmis teisėmis, medicinos sauga ir veiksmingumu, aplinkos ir sveikatos apsauga ir apsauga nuo rizikos aplinkai; ragina Europos ombudsmeną toliau stebėti savo pasiūlymų Europos cheminių medžiagų agentūrai dėl bandymų su gyvūnais rinkoje registruojant naujus kosmetikos gaminius ir Europos personalo atrankos tarnybai (EPSO) dėl force majeure principo ir EPSO konkursų skaidrumo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į ombudsmeno patirtį sprendžiant netinkamo administravimo atvejus ES institucijose, susijusius su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta darbe, kaip buvo byloje, susijusioje su skundu 1283/2012/AN; atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ir savo sprendimą sukurti nepriklausomų ekspertų grupę, kuri ištirtų seksualinio priekabiavimo ir prievartos padėtį Parlamente, ragina ombudsmeną taip pat ištirti seksualinio priekabiavimo ir prievartos padėtį ES institucijose, įstaigose, biuruose ir agentūrose ir pateikti rekomendacijų ir geriausios praktikos pavyzdžių, kaip užkirsti kelią naujiems atvejams ES institucijose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | remia Europos ombudsmeno vaidmenį kuriant aktyvią ir skaidrią Europos vaistų agentūros (EMA) atliekamų klinikinių tyrimų politiką, ypač Europos ombudsmeno rekomendacijas dėl pasaulyje vieno perkamiausių vaistų „Humira“, vartojamo Krono ligai gydyti, patvirtinimo; primygtinai ragina Europos ombudsmeną toliau stebėti Europos vaistų agentūrą siekiant užtikrinti, kad ji laikytųsi aukščiausių skaidrumo ir galimybės susipažinti su informacija apie klinikinius tyrimus standartų – visų pirma tų, kurie atitinka viešąjį interesą ir yra vertingi gydytojams, pacientams ir tyrėjams; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Europos ombudsmeną toliau tirti ES agentūrų veiksmus, ypatingą dėmesį skiriant Europos maisto saugos tarnybai ir Europos cheminių medžiagų agentūrai, kai tai susiję su „Monsanto“ dokumentais ir galimu poveikiu slaptumui ir interesų konfliktui; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teigiamai vertina Europos ombudsmeno tyrimus, kurių imtasi pagal neįgaliųjų skundus, ir remia šios tarnybos, aktyviai dalyvaujančios JT neįgaliųjų teisių konvencija grindžiamos ES sistemos veikloje, darbą ir indėlį įgyvendinant Europos strategiją dėl negalios; pakartoja, kad visais atžvilgiais remia visapusišką minėtosios konvencijos įgyvendinimą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Europos ombudsmeną užtikrinti, kad Komisija atsižvelgtų į Europos ombudsmeno pasiūlymus ir rekomendacijas dėl būsimos Europos piliečių iniciatyvos priemonės peržiūros, siekiant užtikrinti, kad Europos piliečių iniciatyvai įgyvendinti reikalingos procedūros ir sąlygos būtų iš tikrųjų aiškios, paprastos, lengvai taikytinos ir proporcingos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Europos ombudsmeną užtikrinti, kad Komisija padėtų sukurti infrastruktūrą, kurią pasitelkiant būtų teikiamos teisinės konsultacijos dėl Europos piliečių iniciatyvų, ir teisinę sistemą, pagal kurią būtų saugomi Europos piliečių iniciatyvos nariai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad informatoriai yra svarbiausi asmenys pranešant apie netinkamo administravimo atvejus, ir remia priemones, skirtas informavimui apie pažeidimus veiksmingai skatinti ir informatorių apsaugai nuo atsakomųjų veiksmų pagerinti, bei ragina Europos ombudsmeną toliau vertinti, kaip ES institucijose įgyvendinamos naujosios vidaus pranešimo apie pažeidimus taisyklės; ragina imtis tolesnių veiksmų dėl Europos ombudsmeno 2015 m. tyrimų, susijusių su ES institucijų vidaus pranešimo apie pažeidimus taisyklėmis; palankiai vertina Europos ombudsmeno šios srities taisykles ir ragina kitas ES institucijas jomis naudotis kaip gairėmis; pakartoja savo raginimą priimti horizontaliuosius ES teisės aktus dėl informatorių apsaugos, kuriuose būtų apibrėžti atitinkami pranešimo apie bet kokį netinkamo administravimo atvejį kanalai ir procedūros, taip pat reikiamos garantijos ir teisinės visų lygmenų apsaugos priemonės susijusiems asmenims; |
| --- | --- |

35.

| 36. | siūlo peržiūrėti Europos ombudsmeno statutą siekiant suteikti jai įgaliojimus ištirti įtariamą neatitiktį Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su ES institucijų ir įstaigų dokumentais ir priimti sprendimus dėl atitinkamų dokumentų paskelbimo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teigiamai vertina Europos ombudsmeno iniciatyvą įvardyti geriausią ES administravimo praktiką ir labiau į ją atkreipti visuomenės dėmesį skiriant Europos ombudsmeno apdovanojimą už gerą administravimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Europos ombudsmeną toliau bendradarbiauti su nacionaliniais ombudsmenais naudojantis Europos ombudsmenų tinklu; pritaria idėjai 2016 m. pirmą kartą surengti metinę Europos ombudsmenų tinklo konferenciją Briuselyje ir Komisijos įsipareigojimą veiksmingiau bendradarbiauti su tinklu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sveikina mintį būsimas metines Europos ombudsmenų tinklo konferencijas rengti Parlamento patalpose, atsižvelgiant į tiesioginį Peticijų komiteto ir Europos ombudsmeno ryšį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad Europos ombudsmenų tinklas galėtų atlikti svarbų vaidmenį ginant ES piliečių teises per derybas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, jog pagirtina tai, kad Europos ombudsmenas surengė atskirus susitikimus su nacionaliniais ombudsmenais, taip pat pilietinės visuomenės ir verslo organizacijų atstovais; primygtinai ragina Europos ombudsmeną pakartoti šiuos susitikimus visose valstybėse narėse ir toliau skatinti informavimą apie tai, kaip ES piliečiams ir įmonėms gali padėti Europos ombudsmeno tarnyba; |
| --- | --- |

41.

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai ir Europos ombudsmenei, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei jų ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms tarnyboms. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

(2)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 331.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/84 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/84

---

P8_TA(2017)0450

Aplinkos politikos įgyvendinimo peržiūra

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros (2017/2705(RSP))

(2018/C 356/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. Komisijos komunikatą „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ (COM(2017)0063) ir pridėtas 28 šalių ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. Komisijos komunikatą „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ (COM(2017)0063) ir pridėtas 28 šalių ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „ES aplinkos politikos rezultatų užtikrinimas atliekant reguliarią aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą“ (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „ES aplinkos politikos rezultatų užtikrinimas atliekant reguliarią aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą“ (COM(2016)0316),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (1) (7-oji AVP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (1) (7-oji AVP),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (A/RES/70/1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „2014 m. Europos semestras. Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos“ (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „2014 m. Europos semestras. Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos“ (COM(2017)0500),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos pranešimą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos pranešimą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 26 d. Komisijos ataskaitą dėl Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 26 d. Komisijos ataskaitą dėl Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo (COM(2017)0033),

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai (O-000065/2017 – B8-0606/2017) ir Komisijai (O-000066/2017 – B8-0607/2017) dėl ES aplinkosaugos nuostatų įgyvendinimo peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai (O-000065/2017 – B8-0606/2017) ir Komisijai (O-000066/2017 – B8-0607/2017) dėl ES aplinkosaugos nuostatų įgyvendinimo peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES yra parengusi stiprių aplinkosaugos teisės aktų, tačiau jų silpnas ir netobulas įgyvendinimas yra ilgalaikė problema; kadangi šie įgyvendinimo trūkumai kelia grėsmę darniam vystymuisi, daro neigiamą tarpvalstybinį poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai bei lemia dideles socialines ir ekonomines sąnaudas; kadangi, be to, įgyvendinimo spragos kenkia ES patikimumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra parengusi stiprių aplinkosaugos teisės aktų, tačiau jų silpnas ir netobulas įgyvendinimas yra ilgalaikė problema; kadangi šie įgyvendinimo trūkumai kelia grėsmę darniam vystymuisi, daro neigiamą tarpvalstybinį poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai bei lemia dideles socialines ir ekonomines sąnaudas; kadangi, be to, įgyvendinimo spragos kenkia ES patikimumui;

| B. | kadangi 70 proc. ES aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendina regioninės ir vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi 70 proc. ES aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendina regioninės ir vietos valdžios institucijos;

| C. | kadangi ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra ir 28 m. šalių ataskaitos dar kartą parodė, kad aplinkos srities teisės aktai ES įgyvendinami nevienodai, tarp valstybių narių ir tarp įvairių aplinkos sričių esama didelių skirtumų; vis dėlto pažymi, kad esama bendrų probleminių sričių, kuriose įgyvendinimas nėra patenkinamas visoje ES, ir kad jos dažnai susijusios su didžiausiomis grėsmėmis aplinkos būklei; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra ir 28 m. šalių ataskaitos dar kartą parodė, kad aplinkos srities teisės aktai ES įgyvendinami nevienodai, tarp valstybių narių ir tarp įvairių aplinkos sričių esama didelių skirtumų; vis dėlto pažymi, kad esama bendrų probleminių sričių, kuriose įgyvendinimas nėra patenkinamas visoje ES, ir kad jos dažnai susijusios su didžiausiomis grėsmėmis aplinkos būklei;

| D. | kadangi kas dvejus metus teikiamos ataskaitos yra labai svarbios siekiant parodyti tikrąją įgyvendinimo valstybėse narėse padėtį, tačiau taip pat svarbi reguliari stebėsena; |
| --- | --- |

D.

kadangi kas dvejus metus teikiamos ataskaitos yra labai svarbios siekiant parodyti tikrąją įgyvendinimo valstybėse narėse padėtį, tačiau taip pat svarbi reguliari stebėsena;

| E. | kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra buvo skirta svarbioms ES aplinkos teisės aktų dalims, tačiau ją reikia išplėsti, kad būtų galima imtis sistemingesnių priemonių sprendžiant uždavinius, kylančius dėl darnaus aplinkos vystymosi; |
| --- | --- |

E.

kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra buvo skirta svarbioms ES aplinkos teisės aktų dalims, tačiau ją reikia išplėsti, kad būtų galima imtis sistemingesnių priemonių sprendžiant uždavinius, kylančius dėl darnaus aplinkos vystymosi;

| F. | kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra turėtų būti tarpsektorinė priemonė, kurią atliekant būtų galima įvertinti kitų sričių, pavyzdžiui, žemės ūkio, žuvininkystės, pramonės, transporto, miškininkystės ir apskritai regioninės politikos poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

F.

kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra turėtų būti tarpsektorinė priemonė, kurią atliekant būtų galima įvertinti kitų sričių, pavyzdžiui, žemės ūkio, žuvininkystės, pramonės, transporto, miškininkystės ir apskritai regioninės politikos poveikį aplinkai;

| G. | kadangi Komisija turėtų siekti užtikrinti geresnį duomenų, naudojamų vertinant valstybių narių pasiekimus, palyginamumą; kadangi skirtingose valstybėse narėse surinktų duomenų skirtumai sudaro nemenką kliūtį jų palyginamumui ir apskritai pačiam vertinimui; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija turėtų siekti užtikrinti geresnį duomenų, naudojamų vertinant valstybių narių pasiekimus, palyginamumą; kadangi skirtingose valstybėse narėse surinktų duomenų skirtumai sudaro nemenką kliūtį jų palyginamumui ir apskritai pačiam vertinimui;

| H. | kadangi svarbu į aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą įtraukti visas kompetentingas valdžios institucijas atsižvelgiant į valstybių narių institucinę padėtį; kadangi visų pirma svarbu pabrėžti, kad kai kuriose valstybėse narėse regionams tenka visapusiška kompetencija aplinkos teisės aktų srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi svarbu į aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą įtraukti visas kompetentingas valdžios institucijas atsižvelgiant į valstybių narių institucinę padėtį; kadangi visų pirma svarbu pabrėžti, kad kai kuriose valstybėse narėse regionams tenka visapusiška kompetencija aplinkos teisės aktų srityje;

| I. | kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra visapusiškai papildo kitas priemones, skirtas geresniam įgyvendinimui užtikrinti, pvz., IMPEL tinklą (Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklą) ir projektą „Make it Work“; |
| --- | --- |

I.

kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra visapusiškai papildo kitas priemones, skirtas geresniam įgyvendinimui užtikrinti, pvz., IMPEL tinklą (Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklą) ir projektą „Make it Work“;

| J. | kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra turėtų būti vertinama ne tik kaip techninė priemonė, bet ir kaip priemonė politinei diskusijai, visų pirma ministerijų lygmeniu, užtikrinti; |
| --- | --- |

J.

kadangi aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra turėtų būti vertinama ne tik kaip techninė priemonė, bet ir kaip priemonė politinei diskusijai, visų pirma ministerijų lygmeniu, užtikrinti;

Aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros svarba ir kontekstas

| 1. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pradėti taikyti aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą ir pripažįsta jos didžiulį potencialą, jei jai bus suteiktas deramas politinis svoris ir bus užtikrintas visiškas jos skaidrumas; atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra gali padėti įgyvendinimo problemoms užimti svarbią vietą politinėje darbotvarkėje, atlikti sprendimus priimančių asmenų išankstinio perspėjimo mechanizmo funkciją ir galiausiai patobulinti ES aplinkos teisės aktų ir politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Parlamentas jau keletą kartų yra raginęs Komisiją imtis iniciatyvesnio vaidmens stebint, patariant ir padedant įgyvendinti aplinkos teisės aktus ir politiką, pvz., kalbant apie Gamtos direktyvas; mano, kad Komisija pažeidimų atvejais turėtų imtis ryžtingų veiksmų aktyviai naudodamasi visomis taikomomis teisėkūros priemonėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria Komisijos holistiniam, tarpsektoriniam įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiam požiūriui, kuris yra labai svarbus siekiant pokyčių vietoje; palankiai vertina tai, kad atliekant aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą nustatomos netinkamo įgyvendinimo priežastys ir siūlomos priemonės šioms problemoms konstruktyviai spręsti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra turėtų būti viena iš priemonių, naudojamų siekiant užtikrinti glaudesnį ryšį su darnaus vystymosi tikslais (DVT) ir įvertinti pažangą, kurią padarė valstybės narės ir Sąjunga siekdamos aplinkos sričiai svarbių DVT; todėl ragina Komisiją toliau siekti nustatyti, kaip įgyvendinant ES aplinkos teisės aktus taip pat padedama ES valstybėms narėms įgyvendinti atitinkamus DVT tikslus ir siekti konkrečių DVT rodiklių ir tikslų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra taip pat gali būti naudinga prevencijos priemonė ir todėl gali sumažėti pažeidimų nagrinėjimo procedūrų skaičius; vis dėlto pabrėžia, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra neturėtų pakeisti arba atidėti būtinų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kurias atlieka Komisija; |
| --- | --- |

5.

Kaip būtų galima patobulinti Aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą ir pasiekti geresnių rezultatų

| 6. | palankiai vertina tai, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra apima daugumą teminių tikslų pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (toliau – 7-oji AVP); vis dėlto apgailestauja dėl to, kad svarbios sritys, pavyzdžiui, klimato kaitos, energijos vartojimo efektyvumo priemonių, energijos taupymo, cheminių medžiagų ir pramonės išmetamų teršalų, ir kai kurie sisteminiai aplinkos apsaugos uždaviniai, susiję su energetikos, transporto, gamybos ir regionine politika, nebuvo įtraukti, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad jos būtų įtrauktos į būsimas redakcijas; atkreipia dėmesį į tai, kad esami duomenys, kuriuos jau paskelbė Europos aplinkos agentūra, jau galėjo sudaryti galimybę atlikti bent preliminarią klimato kaitos teisės aktų, vartojimo efektyvumo didinimo priemonių ir energijos taupymo priemonių įgyvendinimo ES ir valstybių narių lygmenimis analizę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taip pat apgailestauja dėl to, kad nesprendžiami tokie svarbūs klausimai kaip hormoninių preparatų ir vaistų liekanos nuotėkose, paviršinio vandens ir požeminio vandens telkiniuose ir jų poveikis geriamajam vandeniui, žmonių sveikatai, biologinei įvairovei ir (vandens) aplinkai, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad jie būtų įtraukti į būsimas redakcijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. pasauliniu lygmeniu ir 7-oji aplinkosaugos veiksmų programa ES lygmeniu sudaro pagrindą pažangiai aplinkos politikai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad siekiant užtikrinti Sąjungos veiksmų nuoseklumą būtų naudinga užtikrinti glaudesnį aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros ir Europos semestro ryšį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad dėl duomenų stygiaus gali atsirasti įgyvendinimo spragų ir sunkumų atliekant įgyvendinimo peržiūrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu suderinti duomenų ir pranešimų teikimo ciklus siekiant patobulinti būsimus peržiūros procesus; ragina Komisiją gerinti duomenų palyginamumą ir įtraukti į būsimą aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą specialų skyrių, kuriame būtų įvertinta ataskaitų ir duomenų, kuriuos pateikė valstybės narės pagal įvairias direktyvas, kokybė; pabrėžia saugaus elektroninio keitimosi duomenimis svarbą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių ataskaitų teikimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu paremti kokybinį vertinimą kiekybiniais tikslais; šiuo klausimu mano, kad geresnis bendradarbiavimas su Europos aplinkos agentūra padėtų parengti tinkamus rodiklius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad vykdant aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į visas rimtas aplinkos ir kitų sektorių politikos problemas ir galimus prieštaringus tikslus ir jie turėtų būti įvertinti, taip pat turėtų būti atkreiptas dėmesys į visus pastebėtus neatitikimus ir pateikta pasiūlymų, kaip juos ištaisyti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, jog, siekiant rasti geresnio įgyvendinimo būdų, valstybėms narėms reikėtų palikti mažiau diskrecijos; |
| --- | --- |

14.

Kaip patobulinti aplinkos teisės aktų įgyvendinimą

| 15. | pabrėžia, kad aplinkos apsaugos klausimai nepakankamai integruojami į kitas politikos sritis ir tai yra viena iš esminių priežasčių, nulemiančių aplinkos apsaugos teisės aktų ir politikos įgyvendinimo spragas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad geresnį aplinkos teisės aktų įgyvendinimą būtų galima užtikrinti aplinkos teisės aktus labiau integravus į kitas politikos sritis ir visapusiškai taikant atsargumo principą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad dvi pagrindines netinkamo įgyvendinimo priežastis – nepakankamus administracinius gebėjimus ir valdymo trūkumą – iš dalies lemia nepakankamas finansavimas ir iš dalies neveiksmingas turimų lėšų panaudojimas valstybėse narėse, ir ragina valstybes nares siekti pagerinti padėtį šiose srityse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad, siekiant užtikrinti gerą ir patikimą valdymą ir geresnį veiksmingumą, būtina užtikrinti visų lygmenų viešosios valdžios institucijų partnerystę ir skaidrumą, aiškų atsakomybės sričių padalijimą, tinkamus išteklius, gebėjimų stiprinimą ir geresnį koordinavimo mechanizmą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | laikosi nuomonės, kad valstybių narių taikomos rinkos priemonės (pvz., „teršėjas moka“ principu paremta fiskalinė politika) yra veiksmingas ir efektyvus būdas visapusiško aplinkos politikos įgyvendinimo tikslui siekti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tvirtai remia tai, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros metu pabrėžiami keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais ir tarpusavio peržiūra, ir mano, kad tai galėtų padėti valstybėms narėms, kurios, įgyvendindamos aplinkos srities teisės aktus patiria sunkumų, rasti naujoviškų sprendimų; todėl yra įsitikinęs, kad būtų naudinga, jog Komisija pateiktų gaires; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra turėtų apimti Komisijos nustatytus aiškius ir griežtus aplinkos teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse terminus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra taip pat gali būti naudojama kaip visuomenės informavimo, informuotumo didinimo, aktyvesnio pilietinės visuomenės dalyvavimo užtikrinimo ir visuomenės dalyvavimo skatinimo ir švietimo aplinkos politikos klausimais priemonė, kuri būtų naudinga valstybėms narėms ir piliečiams; šiuo klausimu ragina Komisiją parengti priemonių rinkinį, kuris padėtų įvertinti valstybių narių padarytą pažangą aplinkosauginio veiksmingumo srityje, be kita ko, atlikti gerosios patirties lyginamąją analizę ir parengti suvestines ataskaitas, kurios turėtų būti reguliariai atnaujinamos ir skelbiamos, kad būtų viešai prieinamos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti teisės aktų vykdymo užtikrinimą, be kita ko, gerinant ir stiprinant Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimo pastangas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad NVO ir plačioji visuomenė taip pat galėtų atlikti svarbų vaidmenį skatinant geresnį įgyvendinimą ir tokiu būdu puoselėjant teisinę valstybę, jei būtų veiksmingai užtikrinama teisė kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl aplinkosauginių tikrinimų, kad būtų sparčiau įgyvendinami su aplinka susiję įstatymai ir standartai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ryšium su gero valdymo ir teisės aktų laikymosi užtikrinimu pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl minimaliųjų galimybės pasinaudoti teismine peržiūra standartų ir pasiūlyti peržiūrėti Orhuso reglamentą, kuriuo įgyvendinama Konvencija dėl Sąjungos veiksmų siekiant atsižvelgti į naujausią Komiteto dėl atitikties Orhuso konvencijai rekomendaciją; |
| --- | --- |

26.

Valstybių narių ir ES institucijų vaidmuo vykdant tolesnius veiksmus po aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros

| 27. | ragina Komisiją, valstybių narių kompetentingas institucijas ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus nedelsiant visapusiškai dalyvauti aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje; pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo; ragina valstybes nares visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir paraginti jas toliau dalyvauti IMPEL tinklo veikloje bei skatinti dalyvauti vietos ir regionų ekspertus, kad kuo skubiau būtų pagerintas keitimasis duomenimis, žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti geresnį duomenų rinkimą ir galimybę gauti informacijos, gerosios praktikos sklaidą ir piliečių dalyvavimą ir apsvarstyti galimybę labiau įtraukti vietos valdžios institucijas į aplinkos politikos nustatymo procesą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina atitinkamo lygmens kompetentingas valstybių narių valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų organizuojami atviri ir įtraukūs dialogai įgyvendinimo klausimais tinkamai informuojant visuomenę ir pilietinės visuomenės atstovus bei užtikrinant jų dalyvavimą, ir ragina Komisiją dalyvauti šiuose dialoguose ir apie tai informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina Komisijos pateiktus politinius pasiūlymus dėl sistemos, skirtos struktūriniam dialogui įgyvendinimo klausimais rengti, tačiau mano, jog būtina užtikrinti, kad šis procesas būtų skaidrus ir jame dalyvautų susijusios NVO ir pagrindiniai suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad Komisija, valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai diskutuoja ekspertų grupėje „Europos semestro žalinimas“, tačiau mano, kad užtikrinus specialios ekspertų grupės aplinkos nuostatų įgyvendinimo klausimais dalyvavimą būtų galima sudaryti sąlygas plėtoti struktūrinį dialogą įgyvendinimo klausimais kartu su dvišaliais šalių dialogais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina užtikrinti, kad įgyvendinimo klausimas būtų kaip nuolatinis punktas įtrauktas į trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės prioritetus ir programas, kad šiuo klausimu būtų diskutuojama Aplinkos taryboje bent kartą per metus, galbūt rengiant ypatingą įgyvendinimo klausimui skirtą tarybos posėdį, ir kad diskusijos būtų papildytos kitu forumu, kuriame taip pat dalyvautų Europos Parlamentas ir Regionų komitetas; ragina rengti bendrus Tarybos posėdžius, kuriuose būtų nagrinėjama, kaip sprendžiami tarpsektoriniai, kompleksiniai klausimai ir bendri uždaviniai, taip pat naujos problemos, galinčios turėti tarpvalstybinį poveikį; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/89

---

P8_TA(2017)0451

Kova su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnys

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (2016/2269(INI))

(2018/C 356/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. leidinį „ES užimtumo ir socialinė padėtis. 2015 m. rugsėjo mėn. ketvirčio apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. leidinį „ES užimtumo ir socialinė padėtis. 2015 m. rugsėjo mėn. ketvirčio apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ (COM(2014)0130),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. ataskaitą „Europos užimtumo ir socialinės tendencijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. ataskaitą „Europos užimtumo ir socialinės tendencijos“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 20 d. socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį, įskaitant rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 20 d. socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį, įskaitant rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl krizės poveikio pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl krizės poveikio pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (15),

| — | atsižvelgdamas į klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000047/2016 – B8-0369/2016 dėl kovos su nelygybe siekiant skatinti integracinį ir tvarų ekonomikos augimą ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000047/2016 – B8-0369/2016 dėl kovos su nelygybe siekiant skatinti integracinį ir tvarų ekonomikos augimą ES,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių (16),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (17),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas ir skurdas. Globalus požiūris“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas ir skurdas. Globalus požiūris“ (18),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 31 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 31 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (19),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 10 d. Socialinės apsaugos komiteto metinę ataskaitą dėl socialinės padėties Europos Sąjungoje (2014 m.) (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 10 d. Socialinės apsaugos komiteto metinę ataskaitą dėl socialinės padėties Europos Sąjungoje (2014 m.) (20),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva“ (21),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės pasekmės“ (angl. Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Impacts of the crisis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės pasekmės“ (angl. Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Impacts of the crisis),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: socialinė nelygybė“ (angl. Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Social inequalities), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: socialinė nelygybė“ (angl. Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Social inequalities),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Pajamų skirtumai ir užimtumo modeliai Europoje prieš didįjį nuosmukį ir po jo“ (angl. Income inequalities and employment – patterns in Europe before and after the Great Recession), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Pajamų skirtumai ir užimtumo modeliai Europoje prieš didįjį nuosmukį ir po jo“ (angl. Income inequalities and employment – patterns in Europe before and after the Great Recession),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound apžvalginę ataskaitą „Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“ (angl. Sixth European Working Conditions Survey), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound apžvalginę ataskaitą „Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“ (angl. Sixth European Working Conditions Survey),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Socialinis judumas ES“ (angl. Social mobility in the EU), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Socialinis judumas ES“ (angl. Social mobility in the EU),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“ (angl. New forms of employment), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“ (angl. New forms of employment),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound atnaujintą informaciją tema „Komandiruojamų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumai. Siekiant vienodo požiūrio principo taikymo“, kurioje išsamiai apžvelgiama vyriausybių ir socialinių partnerių pozicija visoje Europoje dėl vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound atnaujintą informaciją tema „Komandiruojamų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumai. Siekiant vienodo požiūrio principo taikymo“, kurioje išsamiai apžvelgiama vyriausybių ir socialinių partnerių pozicija visoje Europoje dėl vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principo,

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė 2016 m. EurWORK apžvalga“ (angl. Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016), visų pirma į jos skyrių „Nelygybė darbo užmokesčio srityje. Įrodymai, diskusija ir veiklos kryptys“ (angl. Pay inequalities – Evidence, debate and policies), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė 2016 m. EurWORK apžvalga“ (angl. Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016), visų pirma į jos skyrių „Nelygybė darbo užmokesčio srityje. Įrodymai, diskusija ir veiklos kryptys“ (angl. Pay inequalities – Evidence, debate and policies),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Su darbu susiję pokyčiai ir darbo užmokesčio nelygybė. 2017 m. Europos darbo vietų stebėsenos ataskaita“ (angl. Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Su darbu susiję pokyčiai ir darbo užmokesčio nelygybė. 2017 m. Europos darbo vietų stebėsenos ataskaita“ (angl. Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Moterys, vyrai ir darbo sąlygos Europoje“ (angl. Women, men and working conditions in Europe), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Moterys, vyrai ir darbo sąlygos Europoje“ (angl. Women, men and working conditions in Europe),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos leidinį „2016 m. pavasario Europos ekonominė prognozė“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos leidinį „2016 m. pavasario Europos ekonominė prognozė“ (22),

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į jos darnaus vystymosi tikslą Nr. 10 „mažinti nelygybę šalių viduje ir tarp šalių“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į jos darnaus vystymosi tikslą Nr. 10 „mažinti nelygybę šalių viduje ir tarp šalių“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ataskaitą „Pasaulio socialinė padėtis 2007 m. Užimtumo imperatyvas“ (angl. World Social Situation 2007: The Employment Imperative), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ataskaitą „Pasaulio socialinė padėtis 2007 m. Užimtumo imperatyvas“ (angl. World Social Situation 2007: The Employment Imperative),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 21 d. EBPO ataskaitą „Likime kartu: kodėl mažesnė nelygybė naudinga visiems“ (angl. „In it together: Why less inequality benefits all“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 21 d. EBPO ataskaitą „Likime kartu: kodėl mažesnė nelygybė naudinga visiems“ (angl. „In it together: Why less inequality benefits all“),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 19 d. EBPO ataskaitą „Mes nesame lygūs: kodėl nelygybė toliau didėja?“ (angl. „Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 19 d. EBPO ataskaitą „Mes nesame lygūs: kodėl nelygybė toliau didėja?“ (angl. „Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising“),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio mėn. EBPO ataskaitą „Nelygybės didėjimas. Pajamų pasiskirstymas ir skurdas EBPO šalyse“ (angl. „Growing unequal: Income Distribution and Poverty in OECD countries“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio mėn. EBPO ataskaitą „Nelygybės didėjimas. Pajamų pasiskirstymas ir skurdas EBPO šalyse“ (angl. „Growing unequal: Income Distribution and Poverty in OECD countries“),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 17 d. TVF tarnybų diskusijų dokumentą „Perskirstymas, nelygybė ir augimas“ (angl. Redistribution, Inequality and Growth) (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 17 d. TVF tarnybų diskusijų dokumentą „Perskirstymas, nelygybė ir augimas“ (angl. Redistribution, Inequality and Growth) (23),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 8 d. TVF tarnybų diskusijų dokumentą „Nelygybė ir netvarus augimas: dvi to paties medalio pusės?“ (angl. Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin?) (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 8 d. TVF tarnybų diskusijų dokumentą „Nelygybė ir netvarus augimas: dvi to paties medalio pusės?“ (angl. Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin?) (24),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3 d. TDO leidinį „2013 m. darbo pasaulio ataskaita: ekonominės ir socialinės struktūros atkūrimas“ (angl. World of Work Report 2013: Repairing the economic and social fabric) ir į jos skyrių „Padėties JAV apžvalga“ (angl. Snapshot of the United States), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3 d. TDO leidinį „2013 m. darbo pasaulio ataskaita: ekonominės ir socialinės struktūros atkūrimas“ (angl. World of Work Report 2013: Repairing the economic and social fabric) ir į jos skyrių „Padėties JAV apžvalga“ (angl. Snapshot of the United States),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo mėn. Londono universiteto koledžo vykdant projektą „DRIVERS for Health Equity“ paskelbtą ataskaitą „Galutinė mokslinė ataskaita. Socialinės nelygybės poveikis sveikatai ir raidai ankstyvoje vaikystėje. Sisteminė Europos masto apžvalga“ (angl. Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo mėn. Londono universiteto koledžo vykdant projektą „DRIVERS for Health Equity“ paskelbtą ataskaitą „Galutinė mokslinė ataskaita. Socialinės nelygybės poveikis sveikatai ir raidai ankstyvoje vaikystėje. Sisteminė Europos masto apžvalga“ (angl. Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0340/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0340/2017),

| A. | kadangi lygybė ir teisingumas yra neatsiejamos Europos vertybės ir Europos socialinio modelio, ES ir jos valstybių narių pagrindas; kadangi valstybių narių ir ES tikslai yra užimtumo skatinimas, siekiant užtikrinti nuolatinį didelį užimtumą ir kovoti su socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

A.

kadangi lygybė ir teisingumas yra neatsiejamos Europos vertybės ir Europos socialinio modelio, ES ir jos valstybių narių pagrindas; kadangi valstybių narių ir ES tikslai yra užimtumo skatinimas, siekiant užtikrinti nuolatinį didelį užimtumą ir kovoti su socialine atskirtimi;

| B. | kadangi nelygybė gali pakirsti socialinį pasitikėjimą ir mažinti paramą demokratinėms institucijoms; kadangi, siekiant skatinti darnų vystymąsi visoje Sąjungoje, kovos su nelygybe priemones būtina stiprinti ekonominiu, socialiniu ir regionų požiūriu; |
| --- | --- |

B.

kadangi nelygybė gali pakirsti socialinį pasitikėjimą ir mažinti paramą demokratinėms institucijoms; kadangi, siekiant skatinti darnų vystymąsi visoje Sąjungoje, kovos su nelygybe priemones būtina stiprinti ekonominiu, socialiniu ir regionų požiūriu;

| C. | kadangi nelygybė suprantama ir kaip pajamų skirtumas tarp asmenų, ir kaip asmenų galimybių praradimas, kuris trukdo potencialiai asmens gebėjimų ir įgūdžių tobulinimui, užkerta kelią jų raidai, taigi ir jų galimam indėliui į visuomenę; |
| --- | --- |

C.

kadangi nelygybė suprantama ir kaip pajamų skirtumas tarp asmenų, ir kaip asmenų galimybių praradimas, kuris trukdo potencialiai asmens gebėjimų ir įgūdžių tobulinimui, užkerta kelią jų raidai, taigi ir jų galimam indėliui į visuomenę;

| D. | kadangi pagrindinė mažėjančios paklausos priežastis yra ekonomikos ir finansų krizė, nuo kurios jau daugiau kaip dešimtmetį kenčia euro zonos valstybės; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinė mažėjančios paklausos priežastis yra ekonomikos ir finansų krizė, nuo kurios jau daugiau kaip dešimtmetį kenčia euro zonos valstybės;

| E. | kadangi nelygybė ir nedarbas riboja veiksmingą paklausą, trukdo diegti inovacijas ir gali padidinti finansinį nestabilumą; kadangi didelė ir didėjanti nelygybė trukdo ne tik pažangai siekiant skurdo mažinimo, bet taip pat ir visoms pastangoms didinti socialinę įtrauktį ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

E.

kadangi nelygybė ir nedarbas riboja veiksmingą paklausą, trukdo diegti inovacijas ir gali padidinti finansinį nestabilumą; kadangi didelė ir didėjanti nelygybė trukdo ne tik pažangai siekiant skurdo mažinimo, bet taip pat ir visoms pastangoms didinti socialinę įtrauktį ir socialinę sanglaudą;

| F. | kadangi kova su nelygybe gali būti darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo skatinimo ir kartu skurdo mažinimo priemonė; kadangi 2015 m. 47,5 proc. visų darbo neturinčių asmenų Europos Sąjungoje grėsė skurdas (25); |
| --- | --- |

F.

kadangi kova su nelygybe gali būti darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo skatinimo ir kartu skurdo mažinimo priemonė; kadangi 2015 m. 47,5 proc. visų darbo neturinčių asmenų Europos Sąjungoje grėsė skurdas (25);

| G. | kadangi tarptautinių institucijų, pavyzdžiui, TVF (26) ir EBPO (27), nuomone, nelygybė stabdo ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą (28), jos taip pat teigė, kad pernelyg didelė ir didėjanti nelygybė reiškia tiesiogines socialines sąnaudas, trukdo socialiniam judumui ir taip pat gali trukdyti ekonomikos augimui dabar ir ateityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi tarptautinių institucijų, pavyzdžiui, TVF (26) ir EBPO (27), nuomone, nelygybė stabdo ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą (28), jos taip pat teigė, kad pernelyg didelė ir didėjanti nelygybė reiškia tiesiogines socialines sąnaudas, trukdo socialiniam judumui ir taip pat gali trukdyti ekonomikos augimui dabar ir ateityje;

| H. | kadangi vienas iš penkių strategijos „Europa 2020“ tikslų yra bent dvidešimčia milijonų sumažinti žmonių, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį arba kuriems jie gresia, skaičių nuo 115,9 mln. 2008 m. iki ne daugiau kaip 95,9 mln. iki 2020 m.; kadangi 2015 m. 117,6 mln. žmonių grėsė skurdas ir socialinė atskirtis – 1,7 mln. daugiau nei 2008 m.; kadangi 2012 m. Europos Sąjungoje 32,2 mln. neįgaliųjų grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė skurdas ar socialinė atskirtis; kadangi gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis vis dar yra nepriimtinai didelė – 23,7 %, o kai kuriose valstybėse narėse šie skaičiai išlieka itin dideli; be to, kadangi energijos nepriteklius tebėra toks didelis, kad jį patiriantys 11 % ES gyventojų patenka į uždarą ekonominių sunkumų ratą (29); |
| --- | --- |

H.

kadangi vienas iš penkių strategijos „Europa 2020“ tikslų yra bent dvidešimčia milijonų sumažinti žmonių, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį arba kuriems jie gresia, skaičių nuo 115,9 mln. 2008 m. iki ne daugiau kaip 95,9 mln. iki 2020 m.; kadangi 2015 m. 117,6 mln. žmonių grėsė skurdas ir socialinė atskirtis – 1,7 mln. daugiau nei 2008 m.; kadangi 2012 m. Europos Sąjungoje 32,2 mln. neįgaliųjų grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė skurdas ar socialinė atskirtis; kadangi gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis vis dar yra nepriimtinai didelė – 23,7 %, o kai kuriose valstybėse narėse šie skaičiai išlieka itin dideli; be to, kadangi energijos nepriteklius tebėra toks didelis, kad jį patiriantys 11 % ES gyventojų patenka į uždarą ekonominių sunkumų ratą (29);

| I. | kadangi dėl krizės padidėjusi nelygybė ypač nepalankiai atsiliepė moterims, paskatindama moterų skurdą ir vis labiau išstumdama jas iš darbo rinkos; kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje turėtų būti didinamas veiksmingai įgyvendinant galiojančius ir papildomus teisės aktus dėl moterų ir vyrų lygybės ir modernizuojant dabartinę politikos sistemą, kad būtų pagerinta profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl krizės padidėjusi nelygybė ypač nepalankiai atsiliepė moterims, paskatindama moterų skurdą ir vis labiau išstumdama jas iš darbo rinkos; kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje turėtų būti didinamas veiksmingai įgyvendinant galiojančius ir papildomus teisės aktus dėl moterų ir vyrų lygybės ir modernizuojant dabartinę politikos sistemą, kad būtų pagerinta profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra;

| J. | kadangi esama teigiamos sąsajos tarp didesnės moterų ir vyrų lygybės ir spartesnio ekonomikos augimo, įtraukties, darbo vietų kūrimo ir verslo klestėjimo; kadangi profesinės nelygybės mažinimas yra ne tik vienodo požiūrio, bet ir darbo rinkos veiksmingumo ir konkurencingumo užtikrinimo priemonė; |
| --- | --- |

J.

kadangi esama teigiamos sąsajos tarp didesnės moterų ir vyrų lygybės ir spartesnio ekonomikos augimo, įtraukties, darbo vietų kūrimo ir verslo klestėjimo; kadangi profesinės nelygybės mažinimas yra ne tik vienodo požiūrio, bet ir darbo rinkos veiksmingumo ir konkurencingumo užtikrinimo priemonė;

| K. | kadangi EBPO pabrėžia, kad sumažinus nelygybę vienu Gini koeficiento punktu, bendras augimas per kitus penkerius metus padidėtų 0,8 proc. (30); |
| --- | --- |

K.

kadangi EBPO pabrėžia, kad sumažinus nelygybę vienu Gini koeficiento punktu, bendras augimas per kitus penkerius metus padidėtų 0,8 proc. (30);

| L. | kadangi pagal Eurofound„netipinis darbas“ – tai darbo santykiai, kurie neatitinka standartinio ar tipinio reguliaraus neterminuoto darbo visą darbo laiką vienam darbdaviui, trunkančio ilgą laikotarpį; kadangi, TDO duomenimis, „nestandartinės užimtumo formos“ yra bendras terminas, skirtas įvairiems nuo standartinio darbo modelio nukrypstantiems darbo modeliams, įskaitant laikinąjį darbą, darbą ne visą darbo dieną ir pagal iškvietimą, darbą per laikinojo įdarbinimo įmones ir kitus daugiašalius darbo santykius (taip pat apsimestinį darbą ir priklausomą savarankišką darbą) apibrėžti; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Eurofound„netipinis darbas“ – tai darbo santykiai, kurie neatitinka standartinio ar tipinio reguliaraus neterminuoto darbo visą darbo laiką vienam darbdaviui, trunkančio ilgą laikotarpį; kadangi, TDO duomenimis, „nestandartinės užimtumo formos“ yra bendras terminas, skirtas įvairiems nuo standartinio darbo modelio nukrypstantiems darbo modeliams, įskaitant laikinąjį darbą, darbą ne visą darbo dieną ir pagal iškvietimą, darbą per laikinojo įdarbinimo įmones ir kitus daugiašalius darbo santykius (taip pat apsimestinį darbą ir priklausomą savarankišką darbą) apibrėžti;

| M. | kadangi padidėjusi nelygybė yra siejama su mažėjančiu socialiniu judumu, mažesnėmis žmogaus galimybėmis ir apribotomis pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis; kadangi Eurofound 2017 m. ataskaitoje dėl socialinio judumo ES (31) pateikiama įrodymų, kad daugelyje valstybių narių socialinė padėtis ir toliau lemia gyvenimo galimybes; |
| --- | --- |

M.

kadangi padidėjusi nelygybė yra siejama su mažėjančiu socialiniu judumu, mažesnėmis žmogaus galimybėmis ir apribotomis pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis; kadangi Eurofound 2017 m. ataskaitoje dėl socialinio judumo ES (31) pateikiama įrodymų, kad daugelyje valstybių narių socialinė padėtis ir toliau lemia gyvenimo galimybes;

| N. | kadangi valstybių narių ekonomikos augimas priklauso nuo daugelio veiksnių; kadangi didėjantis nelygybės gali turėti neigiamą poveikį augimui; kadangi TVF pasauliniu mastu nustatė atvirkštinę priklausomybę tarp 20 proc. turtingiausių gyventojų tenkančios pajamų dalies ir ekonomikos augimo, t. y., jei 20 proc. turtingiausių gyventojų tenkanti pajamų dalis padidėja viena procentine dalimi, faktinis BVP augimas ateinančius penkerius metus yra 0,08 proc. mažesnis; kadangi, priešingai, tiek pat padidėjus 20 proc. neturtingiausių gyventojų tenkančiai pajamų daliai, ekonomikos augimas yra 0,38 proc. didesnis; |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybių narių ekonomikos augimas priklauso nuo daugelio veiksnių; kadangi didėjantis nelygybės gali turėti neigiamą poveikį augimui; kadangi TVF pasauliniu mastu nustatė atvirkštinę priklausomybę tarp 20 proc. turtingiausių gyventojų tenkančios pajamų dalies ir ekonomikos augimo, t. y., jei 20 proc. turtingiausių gyventojų tenkanti pajamų dalis padidėja viena procentine dalimi, faktinis BVP augimas ateinančius penkerius metus yra 0,08 proc. mažesnis; kadangi, priešingai, tiek pat padidėjus 20 proc. neturtingiausių gyventojų tenkančiai pajamų daliai, ekonomikos augimas yra 0,38 proc. didesnis;

| O. | kadangi nelygybė yra įvairialypis reiškinys, susijęs ne tik su finansiniais reikalais, bet ir su skirtingomis žmonių galimybėmis, priklausančiomis nuo, pavyzdžiui, jų lyties, etninės kilmės, seksualinės orientacijos, geografinės buvimo vietos ar amžiaus; kadangi daugialypė nelygybė ieškant darbo ir darbe kelia pavojų žmonių sveikatai ir gerovei, taip pat finansinėms galimybėms, ir todėl gali lemti mažą produktyvumą; |
| --- | --- |

O.

kadangi nelygybė yra įvairialypis reiškinys, susijęs ne tik su finansiniais reikalais, bet ir su skirtingomis žmonių galimybėmis, priklausančiomis nuo, pavyzdžiui, jų lyties, etninės kilmės, seksualinės orientacijos, geografinės buvimo vietos ar amžiaus; kadangi daugialypė nelygybė ieškant darbo ir darbe kelia pavojų žmonių sveikatai ir gerovei, taip pat finansinėms galimybėms, ir todėl gali lemti mažą produktyvumą;

| P. | kadangi Eurofound ataskaitoje „Naujos darbo formos“ (32) nagrinėjama nevienoda socialinės apsaugos aprėptis ir atkreipiamas dėmesys į socialinės apsaugos požiūriu problemiškiausią darbo formą, t. y. atsitiktinį darbą, kaip pavyzdį pateikiant teisės aktus, į kurių taikymo sritį aiškiai neįtraukiami atsitiktiniai darbuotojai, ir teisės aktus, kuriais siekiama juos apimti, paprastai taikant kompensaciją pajamų ribos pagrindu; kadangi darbas, už kurį išmokami kuponai, ir strateginis dalijimasis darbuotojais yra nestandartinio darbo pavyzdžiai, kuriais siekiama spręsti nepakankamos socialinės apsaugos problemą atsitiktinio darbo arba darbo ne visą darbo dieną atveju; |
| --- | --- |

P.

kadangi Eurofound ataskaitoje „Naujos darbo formos“ (32) nagrinėjama nevienoda socialinės apsaugos aprėptis ir atkreipiamas dėmesys į socialinės apsaugos požiūriu problemiškiausią darbo formą, t. y. atsitiktinį darbą, kaip pavyzdį pateikiant teisės aktus, į kurių taikymo sritį aiškiai neįtraukiami atsitiktiniai darbuotojai, ir teisės aktus, kuriais siekiama juos apimti, paprastai taikant kompensaciją pajamų ribos pagrindu; kadangi darbas, už kurį išmokami kuponai, ir strateginis dalijimasis darbuotojais yra nestandartinio darbo pavyzdžiai, kuriais siekiama spręsti nepakankamos socialinės apsaugos problemą atsitiktinio darbo arba darbo ne visą darbo dieną atveju;

| Q. | kadangi visuomenėse, kurioms būdinga didesnė pajamų nelygybė, daugiau žmonių yra prastos sveikatos ir dažniau pasitaiko smurto atvejų, taip pat būdingas žemesnis matematikos įgūdžių ir raštingumo lygis, esama daugiau nutukimo ir įkalinimo atvejų, taip pat aukštesni žmogžudysčių rodikliai (33); kadangi visuomenė, kurioje lygybė didesnė, reiškia mažesnes valstybės patiriamas socialines išlaidas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi visuomenėse, kurioms būdinga didesnė pajamų nelygybė, daugiau žmonių yra prastos sveikatos ir dažniau pasitaiko smurto atvejų, taip pat būdingas žemesnis matematikos įgūdžių ir raštingumo lygis, esama daugiau nutukimo ir įkalinimo atvejų, taip pat aukštesni žmogžudysčių rodikliai (33); kadangi visuomenė, kurioje lygybė didesnė, reiškia mažesnes valstybės patiriamas socialines išlaidas;

| R. | kadangi nelygybė per visą gyvavimo ciklą atsispindi nelygybėje senatvėje, pvz., trumpesnė sveiko gyvenimo trukmė, skurdas senatvėje, taip pat beveik 40 proc. siekiantis vyrų ir moterų pensijų skirtumas; kadangi Europos skurdo panaikinimo strategijos yra būtinos siekiant tvaraus vystymosi visiems; |
| --- | --- |

R.

kadangi nelygybė per visą gyvavimo ciklą atsispindi nelygybėje senatvėje, pvz., trumpesnė sveiko gyvenimo trukmė, skurdas senatvėje, taip pat beveik 40 proc. siekiantis vyrų ir moterų pensijų skirtumas; kadangi Europos skurdo panaikinimo strategijos yra būtinos siekiant tvaraus vystymosi visiems;

| S. | kadangi ekonominis saugumas yra svarbus veiksnys, skatinantis žmogaus savirealizaciją; |
| --- | --- |

S.

kadangi ekonominis saugumas yra svarbus veiksnys, skatinantis žmogaus savirealizaciją;

| T. | kadangi 2015 m. spalio 5 d. Taryba priėmė išvadas dėl „2015 m. pensijų adekvatumo ataskaitos. Dabartinių ir būsimų pajamų adekvatumas senatvėje ES“, manydama, jog „labai svarbu, kad valstybinėse pensijų ir kitose socialinės apsaugos sistemose būtų tinkamos apsaugos priemonės, skirtos toms moterims ir tiems vyrams, kurių galimybės įsidarbinti neleidžia ar neleido jiems sukaupti pakankamai teisių į pensiją“, ir teigdama, kad „tokios apsaugos priemonės visų pirma apima minimalias pensijas arba kitus minimalius pajamų atidėjinius vyresnio amžiaus žmonėms“ (34); |
| --- | --- |

T.

kadangi 2015 m. spalio 5 d. Taryba priėmė išvadas dėl „2015 m. pensijų adekvatumo ataskaitos. Dabartinių ir būsimų pajamų adekvatumas senatvėje ES“, manydama, jog „labai svarbu, kad valstybinėse pensijų ir kitose socialinės apsaugos sistemose būtų tinkamos apsaugos priemonės, skirtos toms moterims ir tiems vyrams, kurių galimybės įsidarbinti neleidžia ar neleido jiems sukaupti pakankamai teisių į pensiją“, ir teigdama, kad „tokios apsaugos priemonės visų pirma apima minimalias pensijas arba kitus minimalius pajamų atidėjinius vyresnio amžiaus žmonėms“ (34);

| U. | kadangi nepakankamas viešojo švietimo finansavimas yra pagrindinė priežastis, dėl kurios vėliau kyla socialinių skirtumų ir didėja nelygybė; |
| --- | --- |

U.

kadangi nepakankamas viešojo švietimo finansavimas yra pagrindinė priežastis, dėl kurios vėliau kyla socialinių skirtumų ir didėja nelygybė;

| V. | kadangi 2005–2015 m. Gini koeficientas ES padidėjo nuo 30,6 iki 31, o pajamų nelygybė tarp 20 proc. turtingiausiųjų ir vargingiausių gyventojų padidėjo nuo 4,7 iki 5,2; kadangi žmonių, kuriems gresia materialinis skurdas, dalis yra glaudžiai susijusi su pajamų nelygybe, o materialinis skurdas nuo 2005 m. pastoviai didėja; kadangi 2008–2014 m. laikotarpiu keliose valstybėse narėse padidėjo nelygybė pagal namų ūkių disponuojamąsias pajamas (35); |
| --- | --- |

V.

kadangi 2005–2015 m. Gini koeficientas ES padidėjo nuo 30,6 iki 31, o pajamų nelygybė tarp 20 proc. turtingiausiųjų ir vargingiausių gyventojų padidėjo nuo 4,7 iki 5,2; kadangi žmonių, kuriems gresia materialinis skurdas, dalis yra glaudžiai susijusi su pajamų nelygybe, o materialinis skurdas nuo 2005 m. pastoviai didėja; kadangi 2008–2014 m. laikotarpiu keliose valstybėse narėse padidėjo nelygybė pagal namų ūkių disponuojamąsias pajamas (35);

| W. | kadangi ekonominio augimo skirtumai tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse lemia ekonominės pusiausvyros sutrikimus Sąjungoje; kadangi šių itin nevienodų ekonominių tendencijų rezultatas – pernelyg didelis nedarbas ir skurdo zonos; |
| --- | --- |

W.

kadangi ekonominio augimo skirtumai tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse lemia ekonominės pusiausvyros sutrikimus Sąjungoje; kadangi šių itin nevienodų ekonominių tendencijų rezultatas – pernelyg didelis nedarbas ir skurdo zonos;

| X. | kadangi pasaulinė nelygybės raida atitinka nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio nuolat didėjančią nelygybę išsivysčiusiose šalyse, kuriose, pasak EBPO (36), nelygybė didėja nepriklausomai nuo ekonomikos ciklo (su tam tikromis išimtimis) ir todėl Gini koeficientas nuo 1980 m. iki 2013 m. padidėjo trimis punktais nuo 0,29 iki 0,32, o per pastaruosius dešimtmečius padidėjo 10 proc.; |
| --- | --- |

X.

kadangi pasaulinė nelygybės raida atitinka nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio nuolat didėjančią nelygybę išsivysčiusiose šalyse, kuriose, pasak EBPO (36), nelygybė didėja nepriklausomai nuo ekonomikos ciklo (su tam tikromis išimtimis) ir todėl Gini koeficientas nuo 1980 m. iki 2013 m. padidėjo trimis punktais nuo 0,29 iki 0,32, o per pastaruosius dešimtmečius padidėjo 10 proc.;

| Y. | kadangi, nepaisant to, kad nelygybės lygį gali lemti daugelis veiksnių, už atskirą dėmesį jiems ir jų šalinimą struktūriniu lygmeniu yra atsakingos institucijos ir politinių intervencijų autoriai; kadangi ES esama investicijų deficito, o viešosios ir privačios investicijos yra svarbiausi veiksniai, galintys padėti mažinti nelygybę didinant užimtumą; kadangi reikia deramai spręsti struktūrinių trūkumų problemą; kadangi tikimasi, kad Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) bus atnaujintas siekiant padėti spręsti investicijų deficito problemą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, nepaisant to, kad nelygybės lygį gali lemti daugelis veiksnių, už atskirą dėmesį jiems ir jų šalinimą struktūriniu lygmeniu yra atsakingos institucijos ir politinių intervencijų autoriai; kadangi ES esama investicijų deficito, o viešosios ir privačios investicijos yra svarbiausi veiksniai, galintys padėti mažinti nelygybę didinant užimtumą; kadangi reikia deramai spręsti struktūrinių trūkumų problemą; kadangi tikimasi, kad Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) bus atnaujintas siekiant padėti spręsti investicijų deficito problemą;

| Z. | kadangi nelygybės tendencijos nebūtinai sutampa su absoliučių ir kraštutinių formų skurdo tendencijomis, pvz., benamyste; |
| --- | --- |

Z.

kadangi nelygybės tendencijos nebūtinai sutampa su absoliučių ir kraštutinių formų skurdo tendencijomis, pvz., benamyste;

| AA. | kadangi teikti tinkamą paramą ir finansavimą tvariam ir nuolatiniam būstui yra labai svarbu siekiant sudaryti galimybes įsidarbinti, gauti išsilavinimą, sveikatos paslaugas ir stiprinti integraciją bei vietos gyventojų pritarimą; kadangi gyvenimo kokybės palaikymas gyvenamuosiuose rajonuose kova su segregacija yra svarbi integracijos rėmimo ir nelygybės mažinimo dalis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi teikti tinkamą paramą ir finansavimą tvariam ir nuolatiniam būstui yra labai svarbu siekiant sudaryti galimybes įsidarbinti, gauti išsilavinimą, sveikatos paslaugas ir stiprinti integraciją bei vietos gyventojų pritarimą; kadangi gyvenimo kokybės palaikymas gyvenamuosiuose rajonuose kova su segregacija yra svarbi integracijos rėmimo ir nelygybės mažinimo dalis;

| AB. | kadangi, Eurostato duomenimis, gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis ES 2015 m. buvo 24,4 proc., o vaikų – 26,9 proc.; |
| --- | --- |

AB.

kadangi, Eurostato duomenimis, gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis ES 2015 m. buvo 24,4 proc., o vaikų – 26,9 proc.;

| AC. | kadangi moterys patiria neproporcingą krizės poveikį ir kadangi žaliosios darbo vietos pasirodė esančios labiau atsparios krizei nei kitos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi moterys patiria neproporcingą krizės poveikį ir kadangi žaliosios darbo vietos pasirodė esančios labiau atsparios krizei nei kitos;

| AD. | kadangi moterims kyla didesnė skurdo ir nestabilumo rizika; |
| --- | --- |

AD.

kadangi moterims kyla didesnė skurdo ir nestabilumo rizika;

Europos politikos koordinavimo nustatymas kovojant su nelygybe

| 1. | patvirtina, kad nelygybė kelia grėsmę Europos projekto ateičiai, mažina jo pagrįstumą ir menkina pasitikėjimą ES kaip varomąja socialinės pažangos jėga – tai yra ES aspektas, kurį reikia plėtoti; vis dėlto primena, kad dabartinė nelygybė turi neigiamą poveikį politiniam bei socialiniam stabilumui; pabrėžia, kad didesnės konvergencijos skatinimas ir visų Europos Sąjungos piliečių gyvenimo gerinimas turi išlikti tolesnės integracijos varomąja jėga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tvirtai mano, kad nelygybės mažinimas privalo būti vienu iš Europos lygmens prioritetu, ne tik siekiant kovoti su skurdu ir skatinti konvergenciją, bet ir kaip ekonomikos atsigavimo, kokybiškų darbo vietų kūrimo, socialinės sanglaudos ir bendros gerovės prielaida; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad nelygybės mažinimas yra būtinas siekiant skatinti teisingesnę ir stabilesnę demokratiją, užtikrinant vienodas sąlygas be dvigubų standartų, į paraštes nustumiant populizmą, ekstremizmą ir ksenofobiją ir užtikrinant, kad Europa Sąjunga būtų projektas, kuriam pritaria visi jos piliečiai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad Europos Sąjunga privalo vykdyti savo įsipareigojimus pagal Sutartis, t. y. skatinti savo tautų gerovę, visišką užimtumą ir socialinę pažangą, socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, piliečių iš įvairių socialinių ir ekonominių sluoksnių lygybę, kartų solidarumą, vaiko teisių apsaugą ir visų asmenų, kurie yra pažeidžiamoje padėtyje arba kenčia nuo marginalizacijos, įtrauktį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Komisijos ir valstybių narių, pagal savo atitinkamas kompetencijos sritis, įvertinti ekonominės politikos koordinavimo veiksmingumą ir rezultatus, atsižvelgiant į socialinės pažangos raidą ir socialinį teisingumą Europos Sąjungoje; pastebi, kad vykdant Europos semestrą pirmenybė nebuvo teikiama šių tikslų siekimui ir nelygybės mažinimui; primygtinai ragina Komisiją pradėti politikos koordinavimo procesą siekiant geriau stebėti neigiamas tendencijas, kurios gali didinti nelygybę ir susilpninti socialinę pažangą arba neigiamai veikti socialinį teisingumą, užkirsti joms kelią ir jas koreguoti, prireikus įvedant prevencines ir taisomąsias priemones; mano, kad turėtų būti apsvarstytos ir prireikus į Europos semestrą įtrauktos konkrečios politikos kryptys, skirtos kovoti su ekonomine nelygybe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad socialinės priemonės kai kuriais atvejais gali būti laikomos poveikio mažinimo priemonėmis ir turėtų būti papildytos ekonominėmis veiklos kryptimis ir socialiniu požiūriu atsakingomis struktūrinėmis reformomis, kad būtų užtikrintas teigiamas, ilgalaikis ir tvarus ekonomikos augimas ir būtų struktūriškai sumažinta nelygybės tendencija vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Komisiją, laikantis Europos semestro aprėpties, ir nedarant poveikio nacionalinės kompetencijos sritims, geriau įvertinti pajamų ir turto paskirstymo disbalansą, be kita ko, rengiant atskiras nuodugnias apžvalgos ataskaitas, jei tas disbalansas nustatomas, tai naudojant kaip būdą susieti ekonomikos koordinavimą su užimtumu ir socialinės srities rezultatais; ragina Komisiją pateikti tikslią ir naujausią informaciją apie skirtingas pajamų ir turto skirtumus, socialinę sanglaudą ir socialinę įtrauktį tarp šalių ir šalių viduje ir pagrįsti savo pasiūlymus ir rekomendacijas dėl politinių sprendimų patikimais duomenimis; ragina Komisiją išnagrinėti, kurie ekonominės nelygybės rodikliai būtų tiksliausi (Gini koeficientas, Palmos indeksai, Theilo indeksas, darbo užmokesčio dalis, minimalaus darbo užmokesčio santykis su BVP vienam gyventojui arba su vidutiniu darbo užmokesčiu ir kt.), ir stebėti nelygybės raidą, taip pat atsižvelgiant į bendrą visų veiksnių konkurencingumą ir našumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad regionai, turintys didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų, pvz., labai retai apgyvendinti labiausiai į šiaurę nutolę regionai, salos, pasienio ir kalnuoti regionai, nurodyti SESV 174 straipsnyje, taip pat atokūs ir ištuštėję regionai susiduria su didesniais sunkumais užtikrinant prieigą prie viešųjų paslaugų, pvz., sveikatos apsaugos ir švietimo, ir dėl to šios paslaugos tampa didesne našta viešiesiems finansams, o norintys jas gauti gyventojai turi keliauti į tolimesnes vietoves; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą pabrėžia būtinybę skatinti investicijas į geresnę teritorinę struktūrą, siekiant stiprinti pramonės tinklą regionuose, kuriuose susiduriama su didelėmis ir nuolatinėmis gamtinėmis arba demografinėmis kliūtimis, visų pirma prieigą prie plačiajuosčio ryšio; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Komisiją skatinti valstybių narių plataus užmojo investicijas į socialinę apsaugą, paslaugas ir infrastruktūrą tikslingiau ir strategiškiau naudojantis Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir Europos strateginių investicijų fondo lėšomis siekiant reaguoti į socialinius ir ekonominius valstybių narių ir regionų poreikius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja savo raginimą sukurti tikrą Europos socialinių teisių ramstį, kuriuo skatinama didesnė konvergencija, atsižvelgiant į Sutartyse numatytą kompetencijos sričių pasidalijimą ir stipresnį bei teisingesnį EPS socialinį aspektą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją stiprinti savo pastangas dirbant su valstybėmis narėmis, kad būtų pasiekti visi strategijos „Europa 2020“ tikslai, įskaitant skurdo ir socialinės atskirties mažinimą 20 mln., ir suderinti strategijos „Europa 2020“ taikymo sritį su Darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarke, taigi įtraukti kovą su nelygybe ir didžiuliu skurdu į strategijos tikslus; prašo Komisijos ir toliau skirti daug dėmesio strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimui ir atsižvelgti į Eurostato atliktą strategijos „Europa 2020“ pagrindinių rodiklių suvestinę, taip pat vykdant Europos semestro procedūrą ir laikantis konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares, primindamas, kad pastarosios yra pirmiausiai atsakingos už savo socialinės politikos kryptis, kurios turi būti paremtos ir papildytos Europos lygmens veiksmais, dėti daugiau pastangų siekiant mažinti nelygybę tarp pajamų grupių ir skatinti parengti tinkamą priemonių sistemą, pagal kurią, be kita ko, būtų užtikrintos deramos darbo sąlygos visiems, visuomenės švietimas, sveikatos paslaugos, pensijos, tinkama viešoji infrastruktūra ir socialinės paslaugos, ir skatinamos lygios galimybės; pabrėžia, kad tokia sistema turėtų sudaryti sąlygas gerai veikiančiai „socialinių sąlygų gerinimo priemonei“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Sąjungos biudžetas turėtų užtikrinti atitinkamų politikos krypčių, skirtų nelygybei mažinti ir socialinei sanglaudai didinti, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia pagrindinių teisių viršenybę; pabrėžia, kad darbo teisė ir aukšti socialiniai standartai atlieka labai svarbų vaidmenį keičiant ekonominę pusiausvyrą, remiant pajamas ir skatinant investavimo pajėgumus; primena, kad svarbu laikytis ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų socialinių teisių, įskaitant profesinių sąjungų teises ir laisves ir kolektyvinių derybų teises bei vienodo elgesio su darbuotojais užtikrinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti lygias galimybes negalima nepaisyti sektorių politikos svarbos mažinant nelygybę ateityje ir kad, visų pirma, turint galvoje būtinybę toliau plėtoti vidaus rinką ir parengti Europos ir nacionalinio lygmens investavimo politiką (pvz., į pagrindinę infrastruktūrą, sveikatos priežiūrą, švietimą) ir rengiant visus energetikos politikos aspektus reikia atsižvelgti į visas tokių politikos sričių teikiamas galimybes ekonominių, socialinių ir teritorinių veiksmų požiūriu; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant parengti išsamias darbo vietų kūrimo, verslumo ir inovacijų strategijas, kuriomis būtų siekiama nukreipti strategines investicijas į žaliąsias darbo vietas, socialinį, sveikatos bei priežiūros sektorius ir socialinę ekonomiką, kuriuose užimtumo potencialas yra neišnaudotas; |
| --- | --- |

16.

Priemonės, kuriomis skatinamas deramų darbo vietų kūrimas ir aukštos kokybės užimtumas

| 17. | išreiškia susirūpinimą dėl nelygybės raidos Europos Sąjungoje po krizės, o tai iš esmės lėmė didėjantis nedarbas; mano, kad nedarbas yra nelygybės šaltinis ir kad deramų darbo vietų ir kokybiško užimtumo kūrimo politika, orientuota į pagrindines nedarbo zonas, padėti padidinti 20 proc. neturtingiausių namų ūkių pajamas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją atliekant būsimą Direktyvos dėl rašytinės pažymos peržiūrą įtraukti nuostatų, kuriomis panaikinama diskriminacija dėl sutartinio statuso ir kuriomis kiekvienam darbuotojui užtikrinama teisė naudotis teisingomis darbo sutarties sąlygomis pagal TDO deramo darbo standartus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didelio nedarbo mažėja darbo užmokestis ir kai kuriais atvejais jis gali daryti neigiamą poveikį darbo ir visuomeninėms sąlygoms; pabrėžia, kad kova su nedarbu, pati savaime, yra reikalinga, nors tai ir nėra vienintelė nelygybės mažinimo sąlyga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją 2017–2020 m. laikotarpiu pasiūlyti didesnį finansavimo lygį Jaunimo užimtumo iniciatyvai, be kita ko, siekiant geriau pasiekti jaunesnius nei 30 metų amžiaus asmenis; ragina Komisiją prisidėti prie geresnio Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo, daugiau dėmesio skiriant labiausiai pažeidžiamiems jauniems žmonėms, kurie dažnai turi susidoroti su sudėtingais poreikiais, atsižvelgiant į naujausią Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos taikymo ir užtikrinant tikslų ir skaidrų įgyvendinimą ir vertinimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu atidžiau stebėti jaunuolius, kurie palieka Jaunimo garantijų iniciatyvą ir (arba) Jaunimo užimtumo iniciatyvą, siekiant jų ilgalaikės ir efektyvios integracijos į darbo rinką; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę suteikti dar daugiau lankstumo Jaunimo užimtumo iniciatyvai, taip pat gerų rezultatų jaunimo politikos srityje pasiekusioms šalims, integruojant jaunimo, pereinančio nuo švietimo ar aukštojo mokslo sistemos į darbo rinką, apsaugos sistemas, siekiant kompensuoti jaunimo atskirtį nuo socialinės apsaugos įmokų mokėjimo sistemų Europoje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad tokios programos, kaip Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva, neturi pakeisti pačių valstybių narių veiksmų kovojant su jaunimo nedarbu ir skatinant tvarią integraciją į darbo rinką; pripažįsta, kad aukštos kokybės ir prieinamas švietimas yra lemiamas veiksnys siekiant įveikti nelygybę; todėl ragina daugiau investuoti į viešąjį švietimą ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares pabrėžti poreikį skatinti žaliąsias darbo vietas ir skatinti užimtumą kaimo ir nuosmukį patiriančiose vietovėse bei padaryti tokias vietoves patrauklesnes moterims; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją, pasitelkus ESF ir Europos semestro procedūrą, ir valstybes nares, pasitelkus nacionalines reformų programas, užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu būtų visapusiškai įgyvendintos reformos, nurodytos Tarybos rekomendacijoje dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares papildyti ekonominę ir pinigų sąjungą visapusiškai išvystyta Europos darbo rinka kartu su plačiai taikoma socialinės apsaugos sistema; mano, kad gerai veikiančios darbo rinkos ir suderintos ir patikimos gerovės sistemos yra ypač svarbios siekiant Europos pinigų sąjungos sėkmės ir yra platesnio didesnės konvergencijos proceso, kuriuo siekiama ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, dalis; šiuo klausimu ragina Komisiją pristatyti tyrimą, kaip ES gali remti ir skatinti garantuoto viešojo užimtumo programas nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad švietimas ir mokymas būtų geriau suderinti su darbo rinkos poreikiais visoje ES, sukuriant daugiau judumo galimybių ir gerinant įdarbinimo ir mokymo strategijas, visų pirma naudojant mokymą darbo vietoje ir tikslingas investicijas, kurios skatintų darbo vietų kūrimą ir didintų darbo vietų paklausą; primena, kad perkvalifikavimas yra vienas iš svarbių veiksnių, suteikiančių galimybę žmonėms iš naujo integruotis į darbo rinką ir padedančių mažinti ilgalaikį nedarbą bei užtikrinti geresnį įgūdžių pritaikymą prie siūlomų darbo vietų; pabrėžia, kad įgūdžių patvirtinimas ir formaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimas yra svarbios priemonės siekiant užtikrinti, kad įgyti įgūdžiai būtų vertinami darbo rinkose; primygtinai teigia, kad mokymosi visą gyvenimą galimybės turėtų būti skatinamos visose amžiaus grupėse, įskaitant senyvo amžiaus žmones, kad būtų išnaudotas visas jų potencialas kovojant su nelygybe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti kovojant su diskriminacija įdarbinant ir diskriminacinėmis įdarbinimo procedūromis, kurios užkerta kelią žmonėms patekti į darbo rinką dėl, be kita ko, lyties, lytinės tapatybės ar lyties raiškos, seksualinės orientacijos, lytinių požymių, etninės kilmės, negalios ar amžiaus; |
| --- | --- |

27.

Gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimas

| 28. | išreiškia susirūpinimą dėl nedeklaruojamo darbo, netipinių darbo sutarčių ir kitų nestandartinio užimtumo formų apimties – tai gali lemti mažų garantijų darbo sąlygas, mažesnį darbo užmokestį, išnaudojimą ir mažesnes socialinio draudimo įmokas bei padidinti nelygybę kai kuriose valstybėse narėse; primena, kad siekiant apsaugoti visus darbuotojus, turi būti suteikiamas tinkamas socialinis draudimas ir socialinė apsauga; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų kovojant su šešėline ekonomika ir nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad visoje Europoje turėtų būti gerinama darbo vietų kokybė, ypač susijusi su pragyvenimą užtikrinančiu darbo užmokesčiu, darbo vietos garantijomis, prieiga prie švietimo bei mokymosi visą gyvenimą ir profesine sveikata bei sauga; ragina Komisiją remti tolesnius mokslinius tyrimus, susijusius su kokybiškų darbo vietų kūrimo stebėsena ir gerinimu bei bendru konkurencingumu ES, remiantis Eurofound tyrimais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad kai kurios užimtumo formos, pvz., nenustatytos apimties darbo sutartys ir neapmokamos stažuotės, neužtikrina deramų gyvenimo sąlygų; mano, kad labai svarbu užtikrinti tinkamas mokymosi ir profesinio mokymo galimybes ir deramas darbo sąlygas, kai tinkama, praktikos, stažuotės ir pameistrystės metu, būtina nustatyti apribojimus nestandartinėms darbo formoms ir uždrausti nenustatytos apimties darbo sutartis, naudojimąsi laikinaisiais darbuotojais pakeičiant streikuojančius darbuotojus ir terminuotų sutarčių sudarymą nuolatinėms užduotims atlikti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriškas darbas ne visą darbo laiką gali paskatinti tam tikrų kategorijų asmenis, kuriems šiuo metu nepakankamai atstovaujama, dalyvauti darbo rinkoje ir gali būti naudingas profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros derinimui; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra tvirtai įsitikinęs, kad galėtų būti išnagrinėta galimybė sukurti tikslų Europos lygmens bendro užimtumo klasifikacijos registrą, siekiant sumažinti nesaugumą darbe remiantis moksliniais faktais ir duomenimis; yra įsitikinęs, kad vienodo darbo užmokesčio už tą patį darbą, atliktą toje pačioje vietoje, principo taikymas padės sumažinti darbuotojų nelygybę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad svarbu deramai išnagrinėti įvairius didėjančios automatizacijos padarinius ir aspektus ir vėlavimo pritaikyti teisės aktus poveikį, nes dėl to kyla pavojus, kad bus daromas spaudimas socialinės apsaugos sistemoms mažinti išmokas ir darbo užmokestį, visų pirma žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojams; pabrėžia, kad šiuo atveju labai svarbu išlaikyti tinkamą socialinės apsaugos ir darbo užmokesčio lygį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad Naujų įgūdžių darbotvarke visiems darbuotojams turi būti užtikrinta galimybė mokytis visą gyvenimą ir prisitaikyti prie skaitmeninimo bei nuolatinių technologinių pokyčių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | deramai atsižvelgia į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pagrindų direktyvos dėl pakankamų minimalių pajamų Europos Sąjungoje, kurioje turėtų būti nustatytos bendros taisyklės ir rodikliai ir numatyti jos įgyvendinimo stebėsenos metodai; pabrėžia, kad orientaciniai biudžetai, rodantys oriam gyvenimui reikalingas pragyvenimo išlaidas, skirtingas gyvenamųjų vietų sąlygas, namų ūkio sudėtį ir amžiaus grupes, galėtų būti naudojami kaip priemonė siekiant įvertinti valstybių narių nustatytas minimalių pajamų sistemas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | yra susirūpinęs dėl didelio minimalių pajamų sistemų nepanaudojimo, kai jų esama, rodiklio, kuris parodo daugybę kliūčių, įskaitant intervencines procedūras ir stigmą, susijusią su kreipimusi dėl galimybės naudotis minimalių pajamų sistemomis; mano, kad pajamų rėmimo programos, pagal kurias asmenys remiami, kol jie dar yra nepasiekę skurdo ir socialinės atskirties ribos, yra labai svarbios siekiant išvengti nevienodų ekonominių tendencijų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų svarbą nustatant darbo užmokestį ir tai, kad už šiuos mechanizmus turėtų būti atsakingi socialiniai partneriai, atsižvelgiant į Sutartyje įtvirtintą jų savarankiškumą; ragina Komisiją atlikti pragyvenimą užtikrinančio darbo užmokesčio indekso tyrimą, kad kiekvienai valstybei narei ir regionui būtų nustatytos pragyvenimo išlaidos ir apytikslės pajamos, kurių reikia pagrindiniams šeimų poreikiams patenkinti; pabrėžia, kad labai svarbu visiems namų ūkiams užtikrinti tinkamą pajamų lygį, kad skurstantys dirbantieji galėtų pasiekti finansinę nepriklausomybę kartu išlaikydami būstą ir galėdami apsirūpinti maistu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad kalbant apie ilgalaikį naujų būstų statybų finansavimą, be ESI fondų ir ESIF, turėtų būti panaudoti kiti privataus bei viešojo finansavimo šaltiniai kaip priemonės paskatinti nacionalinių viešųjų bankų arba kitų agentūrų, veikiančių įperkamų bei socialinių būstų srityje, veiklą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją pagerinti darbuotojų profesinę sveikatą ir saugą, be kita ko, tinkamai taikant Darbo laiko direktyvą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad teisė į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus yra pagrindinė teisė Europos Sąjungoje ir kad ES institucijos privalo ją gerbti, laikytis jos principų ir skatinti jos taikymą (37); mano, kad mažėjant darbuotojų ir profesinių sąjungų derybinėms galioms nebuvo prisidėta prie šių tikslų siekimo ir tai galėtų būti darbo užmokesčio menko augimo ir mažų garantijų darbo paplitimo priežastis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu apsaugoti darbuotojų teises ir skatinti darbuotojų derybines galias per darbo rinkų struktūrines reformas, kad būtų skatinamas tvarus ekonomikos augimas, deramas darbas, bendra gerovė ir socialinė sanglauda; pabrėžia socialinių partnerių dialogo svarbą sprendžiant nelygybės darbo rinkoje klausimą; ragina valstybes nares ir ES užtikrinti teisę burtis į profesines sąjungas, taip pat tiek profesinių sąjungų, tiek darbdavių asociacijų galią ir autonomiją pradedant bet kokio lygmens derybas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | be to, pabrėžia pilietinio dialogo su įvairių visuomenės grupių atstovais, ypač tais, kuriems kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika, kai diskutuojama dėl klausimų, susijusių su nelygybe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina įgyvendinti kovos su diskriminacija politiką, kuri atlieka esminį vaidmenį užtikrinant lygias galimybes įsidarbinti ir skatinant socialinę įtrauktį; ragina valstybes nares atblokuoti direktyvą dėl kovos su diskriminacija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad darbo vietoje būtų sprendžiamos problemos, susijusios su diskriminacija, priekabiavimu ir smurtu dėl lyties, lytinės tapatybės ar raiškos, seksualinės orientacijos, lytinių požymių ir kitų priežasčių, ir kad veiktų aiškūs pranešimų teikimo bei paramos aukoms mechanizmai ir procedūros prieš kaltininkus; |
| --- | --- |

44.

Gerovės valstybės ir socialinės apsaugos stiprinimas

| 45. | pabrėžia, kad daugelyje šalių gerovės ir socialinės apsaugos sistemos patyrės spaudimą dėl finansinio konsolidavimo, turėjusio pasekmių pajamų nelygybei; mano, kad gerovės sistemos turėtų veikti kaip apsauginė sąlyga ir taip pat palengvinti įsitraukimą į darbo rinką; pabrėžia, kad reikia laikytis daugialypio požiūrio siekiant didesnės lygybės ir socialinės sanglaudos, kaip nurodyta horizontaliojoje socialinėje išlygoje (SESV 9 straipsnis), daugiausia dėmesio skiriant socialiniam Sąjungos politikos sričių aspektui ir įsipareigojimui taikyti šio aspekto įtraukimo į visų sričių Sąjungos politiką principą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teigia, kad socialinė pažanga, kaip apibrėžta Europos socialinės pažangos indekse, yra visuomenės gebėjimas patenkinti pagrindinius savo piliečių poreikius, kurti piliečiams ir bendruomenėms pagrindą, leidžiantį jiems gerinti ir palaikyti savo gyvenimo kokybę, ir visiems asmenims sudaryti sąlygas išnaudoti visą savo potencialą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares pagerinti savo gerovės sistemas (švietimo, sveikatos apsaugos, būsto, pensijų ir perdavimų), remiantis aukšto lygio socialinės apsaugos priemonėmis, kad būtų užtikrinta visapusiška apsauga, atsižvelgiant į naujų rūšių socialinę riziką ir pažeidžiamas grupes, kurios susiformavo dėl finansinės, ekonominės ir galiausiai socialinės krizės, kurias turi įveikti valstybės narės; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares didinti investicijas į kokybiškas ir įperkamas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas, pabrėždamas, kad manoma, jog tokios investicijos atsiperka, ypač vaikams iš nepalankioje padėtyje esančių šeimų; ragina valstybes nares, remiant Komisijai ir laikantis Barselonos tikslų, imtis deramų priemonių siekiant užtikrinti visuotinę ir įperkamą prieigą prie kokybiško valstybinio švietimo nuo ankstyvo amžiaus (0–3 m.), nes tai yra itin svarbus veiksnys ilgainiui kovojant su nelygybe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina nustatyti visuotinę galimybę gauti įperkamą būstą, apsaugant pažeidžiamus namų ūkius nuo iškeldinimo ir pernelyg didelio įsiskolinimo, ir Europos lygmeniu skatinti veiksmingą antrosios galimybės sistemą atskiriems asmenims bei šeimoms; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares nedelsiant imtis veiksmų dėl dabartinės migracijos ir pabėgėlių krizės ir užtikrinti, kad pabėgėliai turėtų prieigą prie greito kalbos ir kultūros mokymosi proceso, profesinio mokymo, kokybiško būsto, sveikatos priežiūros, švietimo, darbo rinkos ir socialinės apsaugos ir formalių bei neformalių įgūdžių ir gebėjimų pripažinimo, ir užtikrinti jų įtrauktį į visuomenę; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad turi būti užtikrinta visuotinė galimybė gauti valstybinę, solidarumu pagrįstą ir pakankamą nedarbingumo ir senatvės pensiją; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms stiprinti valstybinių ir profesinių pensijų sistemas, kad būtų skiriamos adekvačios, gerokai skurdo ribą viršijančios pensinės pajamos ir pensininkai galėtų išlaikyti savo gyvenimo lygį ir gyventi oriai bei nepriklausomai; pakartoja savo raginimą, kad priežiūros kreditai pensijų sistemose kompensuotų moterims ir vyrams dėl vaikų ir ilgalaikės priežiūros pareigų išleistas lėšas – tai būtų priemonė sumažinti moterų ir vyrų pensijų skirtumus; pabrėžia, kad, nors asmeninės pensijų sistemos gali būti svarbi priemonė pagerinti pensijų adekvatumą, įstatymų nustatytos solidarumu grindžiamos valstybinės pensijų sistemos tebėra veiksmingiausias būdas kovoti su vyresnio amžiaus žmonių skurdu bei socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad turi būti užtikrinamos pagrindinės neįgaliųjų teisės, be kita ko, teisė į deramą ir be kliūčių prieinamą darbą, paslaugas ir bazinių pajamų apsaugą, atsižvelgiant į konkrečius individualius poreikius, tinkamą gyvenimo lygį bei socialinę įtrauktį ir specialias nuostatas dėl apsaugos nuo išnaudojimo ir prievartinio darbo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad tarptautinė prekyba yra ekonomikos augimo varomoji jėga, tačiau jos nauda ne visada yra gerai paskirstoma ir tai gali būti suvokiama kaip nelygybės šaltinis; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti sudaryti teisingesnius tarptautinės prekybos susitarimus, kuriais laikomasi Europos darbo rinkos nuostatų bei TDO konvencijų, kuriais kartu būtų apsaugotos kokybiškos darbo vietos ir darbuotojų teisės ir užtikrinti Europos vidiniai ir nacionaliniai kompensavimo mechanizmai, skirti darbuotojams ir sektoriams, kurie patiria neigiamą poveikį dėl didelių pasaulio prekybos modelių pokyčių vykstant globalizacijai, įskaitant Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą, užtikrinti, kad įgyvendinant ES konkurencijos politiką būtų sudarytos sąžiningos konkurencijos galimybės ir padedama kovoti su karteliais arba nesuderinama valstybės pagalba, kurie iškraipo kainas ir trukdo tinkamai veikti vidaus rinkai; |
| --- | --- |

54.

Kova su skurdu ir socialine atskirtimi

| 55. | Mano, kad Europos Sąjungoje turėtų būti užtikrinta teisė į lygias galimybes. yra susirūpinęs dėl to, kad dabartinę rezultatų nelygybę, kurią patiria visi ES gyventojai, ypač vaikai ir jaunimas, dažnai padidina lygybe nepagrįsta švietimo sistemų struktūra ir dėl šios nelygybės jaunimo gerovei ir vystymuisi kaip asmenybėms kyla žalingų pasekmių, todėl silpsta Europos jaunimo, ypač jaunimo, neturinčio išteklių ir galimybių, savivertės ir įtraukties į visuomenę jausmas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad švietimas atlieka pagrindinį vaidmenį mažinant nelygybę, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir skirti pakankamai investicijų siekiant užtikrinti lygias galimybes; patvirtina, kad svarbu užtikrinti visuotinę galimybę gauti išsilavinimą ir studentams skirtą paramą aukštosiose mokyklose besimokančiam jaunimui; ragina Komisiją remti valstybes nares kuriant tinkamą, deramą ir prieinamą apgyvendinimą jaunimui, siekiant palaikyti jų perėjimą į darbo rinką; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti kovą su skurdu, visų pirma vaikų skurdu, nustatant kovos su vaikų skurdu tikslus, koordinuotai įgyvendinant rekomendaciją dėl iniciatyvos „Investicijos į vaikus“ ir sukuriant Vaiko garantijų sistemą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | be to, pabrėžia, kad daugelis kultūros ir sporto veiklų yra galingos priemonės siekiant sanglaudos ir socialinės integracijos, ir primena, kad šios veiklos suteikia užimtumo galimybių nepalankiausioje padėtyje esantiems visuomenėms nariams, ugdant jų socialinius emocinius įgūdžius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybes nares siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų skurdo ir socialinės atskirties rizikos mažinimo srityse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad sparčiai didėjanti benamystė daugumoje ES valstybių narių yra ypač didelį susirūpinimą kelianti problema. mano, kad laikydamasi Europos socialinių teisių ramstyje išdėstytų principų Komisija turėtų remti valstybių narių pastangas užkirsti kelią didėjančiai benamystės tendencijai, siekiant palaipsniui ją visai panaikinti; |
| --- | --- |

60.

Tikros lyčių pusiausvyros pasiekimas

| 61. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija atsižvelgė į jo raginimą užtikrinti geresnę moterų ir vyrų, gyvenančių ir dirbančių ES, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą pateikdama pasiūlymą dėl direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros siekiant išspręsti ateinančių dešimtmečių uždavinius; primena savo raginimą užtikrinti pakankamą atlyginimą ir socialinę apsaugą ir pabrėžia, kad Komisijos pateikti pasiūlymai yra geras pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat skatinti lanksčias darbo sąlygas tiek moterims, tiek vyrams kaip būdą sumažinti nelygybę apmokamo ir neapmokamo darbo srityje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad didesnė moterų įtrauktis į darbo rinką pagerinant paramą moterų verslumui, panaikinant moterų akademinių laimėjimų ir jų padėties darbo rinkoje atotrūkį ir užtikrinant lygias vyrų ir moterų galimybes, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu, perkėlimu į aukštesnes pareigas ir galimybėmis dirbti visą darbo dieną yra esminiai veiksniai norint pasiekti įtraukų ir ilgalaikį ekonomikos augimą, panaikinti vyrų ir moterų pensijų skirtumus, kovoti su nelygybe ir skatinti moterų finansinį nepriklausomumą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją prireikus pateikti iniciatyvas, kad būtų panaikinti bet kokie vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumai, nustatant sankcijas teisę į lygybę pažeidžiantiems darbo centrams, kurie nustato skirtingą darbo užmokestį tokio paties darbo kategorijoms, priklausomai nuo to, ar jose daugiausia dirba vyrai, ar moterys; |
| --- | --- |

63.

| 64. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant galiojančių teisės aktų, kuriais įtvirtinamas principas „vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą moteriškos ir vyriškos lyties darbuotojams“, vis dar konstatuojamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis ir dar didesnis vyrų ir moterų pensijų atotrūkis; ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius spręsti lyčių nelygybės problemą darbo užmokesčio ir pensijų srityje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | yra sunerimęs dėl didėjančio skurdo lygio, visų pirma moterų skurdo, ir dėl to, kad skurdą ypač patiria vienišos motinos, jaunos ir vyresnio amžiaus moterys; atkreipia dėmesį į tai, kad tikslas iki 2020 m. sumažinti skurdo lygį 20 mln. asmenų gali būti pasiektas vykdant kovos su skurdu ir aktyvios darbo rinkos politiką, grindžiamą lyčių aspekto integravimu, visų pirma daugiausia dėmesio skiriant tam, kad būtų didinamas ir remiamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje; pažymi, kad skurdas ir toliau matuojamas pagal sukauptas namų ūkių pajamas, numanant, kad visi namų ūkio nariai uždirba vienodai ir paskirsto pajamas po lygiai; ragina suteikti individualizuotas teises ir atlikti individualiomis pajamomis grindžiamus skaičiavimus, kad būtų atskleistas tikrasis moterų skurdo mastas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena, kad siekiant lyčių lygybės svarbus vaidmuo tenka kokybiškoms viešosioms paslaugoms ir mokesčių ir išmokų sistemoms, pagal kurias antrasis šeimoje uždirbantis asmuo nebūtų atgrasomas dirbti arba dirbti daugiau, nes taip būtų galima padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pakartoja savo raginimą Tarybai užtikrinti skubų direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros priėmimą, nes tai būtų pirmas svarbus žingsnis siekiant vienodo atstovavimo viešajame ir privačiajame sektoriuose; |
| --- | --- |

67.

Mokesčių sistemų modernizavimas

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant sumažinti pernelyg didelę tarpasmeninę nelygybę, remiant ir skatinant produktyviausias investavimo formas; primena, kad siekiant šio tikslo itin svarbu vykdyti objektyvią mokesčių politiką ir kad daugelyje valstybių narių reikalinga išsami mokesčių reforma; ragina Komisiją stebėti, rekomenduoti, skatinti ir parengti lyginamuosius standartus atsižvelgiant į Europos semestrą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis realių veiksmų kovojant su mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu – tai svarbi priemonė siekiant sumažinti ekonominę nelygybę ir pagerinti mokestinių pajamų surinkimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją skatinti mokesčių politikos reformas valstybėse narėse, kad būtų užtikrinti derami sveikatos apsaugos, apgyvendinimo, socialiniai, užimtumo ir švietimo paslaugų viešieji biudžetai; mano, kad tai taip pat turėtų apimti kovą su korupcija viešojo administravimo srityje ir turtinės nelygybės problemos sprendimą, įskaitant pernelyg didelės turto koncentracijos perskirstymą, nes tai labai svarbu siekiant išvengti nelygybės problemos paaštrėjimo daugelyje valstybių narių; be to, pabrėžia, kad reikia imtis priemonių srityse, susijusiose su finansų rinkų vaidmens ekonomikoje stiprėjimu ir prireikus tolesniu mokesčių politikos koordinavimu, derinimu bei vienodinimu, taip pat įgyvendinti priemones siekiant kovoti su mokesčių rojais, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, priemones siekiant spręsti nedeklaruojamo darbo problemą ir priemones, kuriomis būtų optimizuotas mokesčių derinys ir jų, kaip sudarančių dalį valstybių narių mokestinių pajamų, reikšmė tarp darbo jėgos mokestinių pajamų ir turto mokestinių pajamų; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 57.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0260.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0073.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0317.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0136.

(7)  OL C 366, 2017 10 27, p. 19.

(8)  OL C 482, 2016 12 23, p. 141.

(9)  OL C 75, 2016 2 26, p. 130.

(10)  OL C 65, 2016 2 19, p. 68.

(11)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57.

(12)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 77.

(13)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 25.

(14)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 8.

(15)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 11.

(16)  OL C 170, 2014 6 5, p. 23.

(17)  OL C 248, 2011 8 25, p. 130.

(18)  OL C 318, 2009 12 23, p. 52.

(19)  OL C 166, 2011 6 7, p. 18.

(20)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=13608&langId=en

(21)  Socialinės apsaugos komiteto nuomonė Tarybai, Europos Sąjungos Taryba, 649/11, SOC 124, 2011 m. vasario 15 d.

(22)  Europos Komisija, institucinis dokumentas Nr. 025, 2016 m. gegužės mėn.

(23)  Autoriai: Jonathan D. Ostry, Andrew Berg ir Charalambos G. Tsangarides.

(24)  Autoriai: Andrew Berg ir Jonathan D. Ostry.

(25)  Eurostatas: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Income_distribution_statistics

(26)  TVF (2017), „IMF Working Paper WP 17/76: Inequality Overhang“. Autoriai: Francesco Grigoli ir Adrian Robles, Vašingtonas (Kolumbijos apyg.), Tarptautinis valiutos fondas.

(27)  TVF (2015), „Causes and Consequences of Income Inequality: A Global Perspective“, Tarnybų diskusijų dokumentas SDN/15/13, Vašingtonas (Kolumbijos apyg.), Tarptautinis valiutos fondas: http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2015/sdn1513.pdf

(28)  EBPO (2015), „In It Together. Why Less Inequality Benefits All“, Paryžius: „OECD Publishing“.

(29)  Eurostatas: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/f/f8/People_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion%2C_EU-27_and_EU-28%2C_2005-2015.JPG

(30)  EBPO (2015 m.) „In it together: Why less inequality benefits all“, p. 67.

(31)  Eurofound (2017), „Social mobility in the EU“, Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1461en.pdf

(33)  „Inequality and mental illness“, R. Wilkinson ir K. Pickett, Sveikatos mokslų departamentas, Jorko universitetas, Jungtinė Karalystė, paskelbta internetu 2017 m. gegužės 25 d.; S2215-0366(17)30206-7.

(34)  COREPER I, „Deramos pensinės pajamos atsižvelgiant į visuomenių senėjimą – Tarybos išvadų projektas = Priėmimas“, 12352/15: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12352-2015-INIT/lt/pdf

(35)  Eurofound (2017), „Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession“.

(36)  EBPO (2015) „In it together: Why less inequality benefits all“, „OECD Publishing“, Paryžius.

(37)  Pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį.

---

2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/104

---

P8_TA(2017)0473

Padėtis Jemene

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Jemene (2017/2849(RSP))

(2018/C 356/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į 2017 m. birželio 15 d (1). ir 2016 m. vasario 25 d. rezoliucijas (2) dėl humanitarinės padėties Jemene ir 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Jemene (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į 2017 m. birželio 15 d (1). ir 2016 m. vasario 25 d. rezoliucijas (2) dėl humanitarinės padėties Jemene ir 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Jemene (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. spalio 8 d. pareiškimą dėl išpuolio Jemene, 2016 m. spalio 19 d. pareiškimą dėl ugnies nutraukimo Jemene ir 2017 m. lapkričio 21 d. pareiškimą dėl padėties Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. spalio 8 d. pareiškimą dėl išpuolio Jemene, 2016 m. spalio 19 d. pareiškimą dėl ugnies nutraukimo Jemene ir 2017 m. lapkričio 21 d. pareiškimą dėl padėties Jemene,

| — | atsižvelgdamas į už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingo Komisijos nario Christoso Stylianideso 2017 m. lapkričio 11 d. pareiškimą dėl humanitarinės padėties Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingo Komisijos nario Christoso Stylianideso 2017 m. lapkričio 11 d. pareiškimą dėl humanitarinės padėties Jemene,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl padėties Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl padėties Jemene,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (4) ir į savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (4) ir į savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (5),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į rezoliucijas Nr. 2342 (2017), 2266 (2016), 2216 (2015), 2201 (2015) ir 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į rezoliucijas Nr. 2342 (2017), 2266 (2016), 2216 (2015), 2201 (2015) ir 2140 (2014),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pasiuntinio Jemenui Ismailo Ouldo Cheikho Ahmedo 2017 m. sausio 30 d., liepos 12 d., rugpjūčio 19 d. ir spalio 26 d. pareiškimus dėl padėties Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pasiuntinio Jemenui Ismailo Ouldo Cheikho Ahmedo 2017 m. sausio 30 d., liepos 12 d., rugpjūčio 19 d. ir spalio 26 d. pareiškimus dėl padėties Jemene,

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pavaduotojo humanitariniams klausimams Stepheno O’Brieno 2017 m. liepos 12 d. pranešimą JT ST, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pavaduotojo humanitariniams klausimams Stepheno O’Brieno 2017 m. liepos 12 d. pranešimą JT ST,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. Pasaulio maisto programos (PMP), Jungtinių Tautų Vaikų fondo (UNICEF) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) bendrą pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant nutraukti humanitarinės pagalbos blokadą Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. Pasaulio maisto programos (PMP), Jungtinių Tautų Vaikų fondo (UNICEF) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) bendrą pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant nutraukti humanitarinės pagalbos blokadą Jemene,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. įvykusį Jungtinių Tautų aukšto lygio paramos teikėjų renginį, skirtą humanitarinei krizei Jemene, kurio metu įsipareigota skirti 1,1 mlrd. USD ir užpildyti 2,1 mlrd. USD finansavimo spragą 2017 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. įvykusį Jungtinių Tautų aukšto lygio paramos teikėjų renginį, skirtą humanitarinei krizei Jemene, kurio metu įsipareigota skirti 1,1 mlrd. USD ir užpildyti 2,1 mlrd. USD finansavimo spragą 2017 m.,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2017 m. rugsėjo mėn. sprendimą tirti visus įtariamus konflikto metu Jemene padarytus žmogaus teisių pažeidimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2017 m. rugsėjo mėn. sprendimą tirti visus įtariamus konflikto metu Jemene padarytus žmogaus teisių pažeidimus,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos paskelbtus pirmininko pareiškimus, t. y. į 2017 m. birželio 15 d. pareiškimą, kuriame šalys Jemene raginamos konstruktyviai prisidėti prie geros valios pastangų išspręsti konfliktą ir į 2017 m. rugpjūčio 9 d. pareiškimą dėl bado grėsmės Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos paskelbtus pirmininko pareiškimus, t. y. į 2017 m. birželio 15 d. pareiškimą, kuriame šalys Jemene raginamos konstruktyviai prisidėti prie geros valios pastangų išspręsti konfliktą ir į 2017 m. rugpjūčio 9 d. pareiškimą dėl bado grėsmės Jemene,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi įvairūs Jungtinių Tautų tarpininkaujamų derybų raundai iki šiol neužtikrino prasmingos pažangos siekiant politinio sprendimo Jemeno klausimu; kadangi konflikto šalims ir jų regioniniams bei tarptautiniams rėmėjams, įskaitant Saudo Arabiją ir Iraną, nepavyko pasiekti susitarimo dėl ugnies nutraukimo ar kaip nors išspręsti konflikto, taip pat kadangi toliau neslūgsta kovos ir bombardavimas be atrankos; kadangi karinės pergalės nepasiekė nė viena šalis ir nėra tikėtina, kad ateityje jos ją pasieks; kadangi ES ir visa tarptautinė bendruomenė turėtų teikti prioritetą siekiui rasti politinį konflikto sprendimą JT taikos iniciatyvos Jemene pagrindu; |
| --- | --- |

A.

kadangi įvairūs Jungtinių Tautų tarpininkaujamų derybų raundai iki šiol neužtikrino prasmingos pažangos siekiant politinio sprendimo Jemeno klausimu; kadangi konflikto šalims ir jų regioniniams bei tarptautiniams rėmėjams, įskaitant Saudo Arabiją ir Iraną, nepavyko pasiekti susitarimo dėl ugnies nutraukimo ar kaip nors išspręsti konflikto, taip pat kadangi toliau neslūgsta kovos ir bombardavimas be atrankos; kadangi karinės pergalės nepasiekė nė viena šalis ir nėra tikėtina, kad ateityje jos ją pasieks; kadangi ES ir visa tarptautinė bendruomenė turėtų teikti prioritetą siekiui rasti politinį konflikto sprendimą JT taikos iniciatyvos Jemene pagrindu;

| B. | kadangi humanitarinė padėtis Jemene ir toliau yra katastrofiška; kadangi JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) paskelbė, kad aprūpinimo maistu požiūriu padėtis Jemene yra sunkiausia pasaulyje ekstremalioji situacija; kadangi, JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA) duomenimis, 20,7 milijonų žmonių Jemene reikia pagalbos, ypač pagalbos maistu, o 7 milijonai iš jų patiria ekstremaliąją situaciją aprūpinimo maistu požiūriu; kadangi 2,2 milijono vaikų kenčia dėl didžiulio išsekimo, susijusio su nepakankama mityba, ir dėl priežasčių, kurioms galima užkirsti kelią, kas dešimt minučių miršta vienas vaikas; kadangi šalies viduje perkeltų žmonių skaičius siekia 2,9 mln., o sugrąžintųjų – 1 mln.; |
| --- | --- |

B.

kadangi humanitarinė padėtis Jemene ir toliau yra katastrofiška; kadangi JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) paskelbė, kad aprūpinimo maistu požiūriu padėtis Jemene yra sunkiausia pasaulyje ekstremalioji situacija; kadangi, JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA) duomenimis, 20,7 milijonų žmonių Jemene reikia pagalbos, ypač pagalbos maistu, o 7 milijonai iš jų patiria ekstremaliąją situaciją aprūpinimo maistu požiūriu; kadangi 2,2 milijono vaikų kenčia dėl didžiulio išsekimo, susijusio su nepakankama mityba, ir dėl priežasčių, kurioms galima užkirsti kelią, kas dešimt minučių miršta vienas vaikas; kadangi šalies viduje perkeltų žmonių skaičius siekia 2,9 mln., o sugrąžintųjų – 1 mln.;

| C. | kadangi, pasak JT, nuo 2015 m. kovo mėn., kai į Jemeno pilietinį karą įsikišo Saudo Arabijos vadovaujama koalicija, per antskrydžius ir sausumos kovas žuvo per 8 000 žmonių – 60 proc. iš jų civilių gyventojų – o sužeista daugiau negu 50 000, įskaitant daugybę vaikų; kadangi dėl tiek sausumos, tiek oro kovų JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) stebėtojai negalėjo patekti į teritoriją ir patikrinti duomenų apie civilių aukų skaičių; taigi kadangi šie duomenys apima tik tuos mirties ir sužalojimų atvejus, kuriuos OHCHR pavyko pagrįsti ir patvirtinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi, pasak JT, nuo 2015 m. kovo mėn., kai į Jemeno pilietinį karą įsikišo Saudo Arabijos vadovaujama koalicija, per antskrydžius ir sausumos kovas žuvo per 8 000 žmonių – 60 proc. iš jų civilių gyventojų – o sužeista daugiau negu 50 000, įskaitant daugybę vaikų; kadangi dėl tiek sausumos, tiek oro kovų JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) stebėtojai negalėjo patekti į teritoriją ir patikrinti duomenų apie civilių aukų skaičių; taigi kadangi šie duomenys apima tik tuos mirties ir sužalojimų atvejus, kuriuos OHCHR pavyko pagrįsti ir patvirtinti;

| D. | kadangi nenutrūkstami karo veiksmai ir humanitarinė krizė itin didelį poveikį daro pažeidžiamoms grupėms, moterims ir vaikams; kadangi toliau auga civilių aukų skaičius; |
| --- | --- |

D.

kadangi nenutrūkstami karo veiksmai ir humanitarinė krizė itin didelį poveikį daro pažeidžiamoms grupėms, moterims ir vaikams; kadangi toliau auga civilių aukų skaičius;

| E. | kadangi, organizacijos „Gelbėkit vaikus“ duomenimis, kasdien Jemene miršta 130 vaikų; kadangi bent 1,8 mln. vaikų turėjo palikti mokyklą, o dar 1,6 mln. vaikų mokyklos nelankė jau prieš prasidedant konfliktui; |
| --- | --- |

E.

kadangi, organizacijos „Gelbėkit vaikus“ duomenimis, kasdien Jemene miršta 130 vaikų; kadangi bent 1,8 mln. vaikų turėjo palikti mokyklą, o dar 1,6 mln. vaikų mokyklos nelankė jau prieš prasidedant konfliktui;

| F. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) praneša, jog daugiau negu pusė visų sveikatos priežiūros įstaigų buvo uždarytos dėl to, kad buvo nuniokotos, sugriautos arba stokoja lėšų, be to, nepaprastai trūksta medicinos reikmenų; kadangi atlyginimai 30 000 nepaprastai reikalingų sveikatos sektoriaus darbuotojų nemokami daugiau negu metus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) praneša, jog daugiau negu pusė visų sveikatos priežiūros įstaigų buvo uždarytos dėl to, kad buvo nuniokotos, sugriautos arba stokoja lėšų, be to, nepaprastai trūksta medicinos reikmenų; kadangi atlyginimai 30 000 nepaprastai reikalingų sveikatos sektoriaus darbuotojų nemokami daugiau negu metus;

| G. | kadangi dėl sugriautos infrastruktūros ir viešųjų paslaugų žlugimo kilo choleros protrūkis; kadangi 2017 m. lapkričio 2 d. OCHA pranešė, kad nuo 2017 m. balandžio 27 d. užregistruota beveik 895 000 įtariamų choleros atvejų ir beveik 2 200 mirties nuo šios ligos atvejų; kadangi daugiau kaip pusė įtariamų atvejų susiję su vaikais; kadangi sunku tiksliai nustatyti tikrąjį choleros atvejų skaičių, nes galimybės patekti į daugelį regionų ribotos, o įtarus ligą nemažai pacientų imami gydyti prieš nustatant galutinę diagnozę; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl sugriautos infrastruktūros ir viešųjų paslaugų žlugimo kilo choleros protrūkis; kadangi 2017 m. lapkričio 2 d. OCHA pranešė, kad nuo 2017 m. balandžio 27 d. užregistruota beveik 895 000 įtariamų choleros atvejų ir beveik 2 200 mirties nuo šios ligos atvejų; kadangi daugiau kaip pusė įtariamų atvejų susiję su vaikais; kadangi sunku tiksliai nustatyti tikrąjį choleros atvejų skaičių, nes galimybės patekti į daugelį regionų ribotos, o įtarus ligą nemažai pacientų imami gydyti prieš nustatant galutinę diagnozę;

| H. | kadangi beveik 90 proc. pagrindinių šalies maisto produktų yra importuojami; kadangi JT specialusis pranešėjas neigiamo vienašališkų prievartos priemonių poveikio klausimu jau anksčiau yra pabrėžęs, kad koalicijos pajėgų vykdoma Jemeno oro ir jūros blokada buvo viena iš pagrindinių vykstančios humanitarinės katastrofos priežasčių; kadangi dėl blokados šalyje buvo apribotas ir sutrikdytas maisto produktų, kuro ir medicinos reikmenų importas ir eksportas, taip pat humanitarinės pagalbos teikimas; kadangi nepagrįsti laivų sulaikymai ir (arba) neleidimas jiems įplaukti į Jemeno uostus pagal tarptautinę teisę laikomi neteisėtomis vienašalėmis prievartos priemonėmis; |
| --- | --- |

H.

kadangi beveik 90 proc. pagrindinių šalies maisto produktų yra importuojami; kadangi JT specialusis pranešėjas neigiamo vienašališkų prievartos priemonių poveikio klausimu jau anksčiau yra pabrėžęs, kad koalicijos pajėgų vykdoma Jemeno oro ir jūros blokada buvo viena iš pagrindinių vykstančios humanitarinės katastrofos priežasčių; kadangi dėl blokados šalyje buvo apribotas ir sutrikdytas maisto produktų, kuro ir medicinos reikmenų importas ir eksportas, taip pat humanitarinės pagalbos teikimas; kadangi nepagrįsti laivų sulaikymai ir (arba) neleidimas jiems įplaukti į Jemeno uostus pagal tarptautinę teisę laikomi neteisėtomis vienašalėmis prievartos priemonėmis;

| I. | kadangi humanitarinė padėtis Jemene dar labiau pablogėjo, kai Saudo Arabijos vadovaujama koalicija 2017 m. lapkričio 6 d. ėmėsi šalies sausumos, jūros ir oro sienų blokados; kadangi vėl buvo atidaryti Adeno jūrų uostas ir al Vadeos sausumos sienos kirtimo punktas; kadangi vis dėlto Hodeidos ir Salifo uostai ir Sanos oro uostas, kuriuos 2015 m. kovo mėn. užėmė Houthi grupuotės sukilėliai ir per kuriuos į Jemeną patenka maždaug 80 proc. importuojamų prekių, iki šiol yra blokuojami; kadangi pagalbos agentūros yra įspėjusios, kad, nenutraukus blokados, Jemene kils tokio masto badas, kokio pasaulis neregėjo jau ne vieną dešimtmetį, o jo aukomis taps milijonai žmonių; |
| --- | --- |

I.

kadangi humanitarinė padėtis Jemene dar labiau pablogėjo, kai Saudo Arabijos vadovaujama koalicija 2017 m. lapkričio 6 d. ėmėsi šalies sausumos, jūros ir oro sienų blokados; kadangi vėl buvo atidaryti Adeno jūrų uostas ir al Vadeos sausumos sienos kirtimo punktas; kadangi vis dėlto Hodeidos ir Salifo uostai ir Sanos oro uostas, kuriuos 2015 m. kovo mėn. užėmė Houthi grupuotės sukilėliai ir per kuriuos į Jemeną patenka maždaug 80 proc. importuojamų prekių, iki šiol yra blokuojami; kadangi pagalbos agentūros yra įspėjusios, kad, nenutraukus blokados, Jemene kils tokio masto badas, kokio pasaulis neregėjo jau ne vieną dešimtmetį, o jo aukomis taps milijonai žmonių;

| J. | kadangi JT ST rezoliucijoje Nr. 2216 aiškiai numatyta, kad Sankcijų komitetas asmenis gali priskirti prie asmenų „trukdančių teikti humanitarinę pagalbą Jemenui“; |
| --- | --- |

J.

kadangi JT ST rezoliucijoje Nr. 2216 aiškiai numatyta, kad Sankcijų komitetas asmenis gali priskirti prie asmenų „trukdančių teikti humanitarinę pagalbą Jemenui“;

| K. | kadangi pastarosiomis savaitėmis Sanoje ir jos apylinkėse suintensyvėjo koalicijos vykdomi oro smūgiai, kurių metu žuvo ir buvo sužaloti civiliai gyventojai ir sunaikinta infrastruktūra; kadangi Saudo Arabija kaltinama įvykdžiusi dešimtis oro antpuolių, per kuriuos, pažeidžiant karo įstatymus, buvo nesirinktinai žudomi ir žalojami civiliai gyventojai, be kita ko, panaudojant tarptautiniu mastu uždraustus kasetinius šaudmenis; kadangi Houthi grupuotės sukilėliai 2017 m. lapkričio 4 d. paleido balistines raketas į pagrindinį Rijado tarptautinį civilinį oro uostą; kadangi šiais metais į Saudo Arabijos teritoriją buvo paleista dar dešimtys raketų; kadangi pagal ginkluotų konfliktų teisę draudžiama prieš civilius rengti tyčinius išpuolius nesirenkant taikinių; kadangi tokie išpuoliai laikomi karo nusikaltimais, o juos vykdantys asmenys gali būti už juos persekiojami; |
| --- | --- |

K.

kadangi pastarosiomis savaitėmis Sanoje ir jos apylinkėse suintensyvėjo koalicijos vykdomi oro smūgiai, kurių metu žuvo ir buvo sužaloti civiliai gyventojai ir sunaikinta infrastruktūra; kadangi Saudo Arabija kaltinama įvykdžiusi dešimtis oro antpuolių, per kuriuos, pažeidžiant karo įstatymus, buvo nesirinktinai žudomi ir žalojami civiliai gyventojai, be kita ko, panaudojant tarptautiniu mastu uždraustus kasetinius šaudmenis; kadangi Houthi grupuotės sukilėliai 2017 m. lapkričio 4 d. paleido balistines raketas į pagrindinį Rijado tarptautinį civilinį oro uostą; kadangi šiais metais į Saudo Arabijos teritoriją buvo paleista dar dešimtys raketų; kadangi pagal ginkluotų konfliktų teisę draudžiama prieš civilius rengti tyčinius išpuolius nesirenkant taikinių; kadangi tokie išpuoliai laikomi karo nusikaltimais, o juos vykdantys asmenys gali būti už juos persekiojami;

| L. | kadangi padėtis Jemene kelia didelį pavojų regiono – visų pirma Somalio pusiasalio, Raudonosios jūros ir platesniojo Artimųjų Rytų regionų – stabilumui; kadangi „Arabijos pusiasalio Al Kaida“ sugebėjo pasinaudoti pablogėjusia politine ir saugumo padėtimi Jemene, išplėsti savo veiklą vietoje ir padidinti savo teroristinių išpuolių skaičių ir mastą; kadangi „Arabijos pusiasalio Al Kaida“ ir vadinamoji grupuotė „Islamo valstybė“ (ISIS / „Da'esh“) įsitvirtino Jemene ir vykdo teroristinius išpuolius, kurių metu žūsta šimtai žmonių; |
| --- | --- |

L.

kadangi padėtis Jemene kelia didelį pavojų regiono – visų pirma Somalio pusiasalio, Raudonosios jūros ir platesniojo Artimųjų Rytų regionų – stabilumui; kadangi „Arabijos pusiasalio Al Kaida“ sugebėjo pasinaudoti pablogėjusia politine ir saugumo padėtimi Jemene, išplėsti savo veiklą vietoje ir padidinti savo teroristinių išpuolių skaičių ir mastą; kadangi „Arabijos pusiasalio Al Kaida“ ir vadinamoji grupuotė „Islamo valstybė“ (ISIS / „Da'esh“) įsitvirtino Jemene ir vykdo teroristinius išpuolius, kurių metu žūsta šimtai žmonių;

| M. | kadangi prieš Irano remiamas Houthi grupuotės ir Saleho pajėgas vykdomas tarptautinis ginklų embargas; kadangi, remiantis 18-ąja ES metine ataskaita dėl ginklų eksporto, ES valstybės narės nuo konflikto eskalacijos pradžios ir toliau leidžia perduoti ginklus Saudo Arabijai ir taip pažeidžia 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP dėl ginklų eksporto kontrolės; kadangi 2016 m. vasario 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl humanitarinės krizės Jemene Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė raginama imtis iniciatyvos, kuria siekiama nustatyti Saudo Arabijai ES ginklų embargą, vadovaujantis Bendrąja pozicija 2008/944/BUSP; |
| --- | --- |

M.

kadangi prieš Irano remiamas Houthi grupuotės ir Saleho pajėgas vykdomas tarptautinis ginklų embargas; kadangi, remiantis 18-ąja ES metine ataskaita dėl ginklų eksporto, ES valstybės narės nuo konflikto eskalacijos pradžios ir toliau leidžia perduoti ginklus Saudo Arabijai ir taip pažeidžia 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP dėl ginklų eksporto kontrolės; kadangi 2016 m. vasario 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl humanitarinės krizės Jemene Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė raginama imtis iniciatyvos, kuria siekiama nustatyti Saudo Arabijai ES ginklų embargą, vadovaujantis Bendrąja pozicija 2008/944/BUSP;

| N. | kadangi, pasak UNICEF, 2 mln. vaikų ugdymas yra visiškai sustojęs; kadangi, remiantis OCHA informacija, virš 1 700 mokyklų šiuo metu yra netinkamos naudoti, nes buvo nuniokotos per konfliktą, jose glaudžiasi šalies viduje perkelti asmenys arba jas yra užėmusios ginkluotos grupuotės; kadangi užregistruota vaikų verbavimo ir naudojimo kovoms arba karo prievolėms atvejų; kadangi tūkstančiai mokytojų, atlyginimų negavusių daugiau nei metus, turėjo išeiti iš darbo ir susirasti alternatyvų pajamų šaltinį; kadangi sugriovus svarbiausius infrastruktūros objektus sunku susisiekti su nedidele tebeveikiančių mokyklų dalimi; |
| --- | --- |

N.

kadangi, pasak UNICEF, 2 mln. vaikų ugdymas yra visiškai sustojęs; kadangi, remiantis OCHA informacija, virš 1 700 mokyklų šiuo metu yra netinkamos naudoti, nes buvo nuniokotos per konfliktą, jose glaudžiasi šalies viduje perkelti asmenys arba jas yra užėmusios ginkluotos grupuotės; kadangi užregistruota vaikų verbavimo ir naudojimo kovoms arba karo prievolėms atvejų; kadangi tūkstančiai mokytojų, atlyginimų negavusių daugiau nei metus, turėjo išeiti iš darbo ir susirasti alternatyvų pajamų šaltinį; kadangi sugriovus svarbiausius infrastruktūros objektus sunku susisiekti su nedidele tebeveikiančių mokyklų dalimi;

| O. | kadangi žurnalistams nuolat trukdoma atvykti į Jemeną – visų pirma Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos pastangomis – įskaitant draudimą jiems dalyvauti skraidinant JT pagalbą į Houthi grupuotės sukilėlių kontroliuojamą sostinę Saną; |
| --- | --- |

O.

kadangi žurnalistams nuolat trukdoma atvykti į Jemeną – visų pirma Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos pastangomis – įskaitant draudimą jiems dalyvauti skraidinant JT pagalbą į Houthi grupuotės sukilėlių kontroliuojamą sostinę Saną;

| P. | kadangi sprendimas į bepiločiais orlaiviais vykdomų operacijų taikinių sąrašus įtraukti kai kuriuos asmenis dažnai priimamas neturint teismo įsakymo ar orderio; kadangi nusitaikymas į tam tikrus asmenis ir paskesnis jų žudymas atliekami be tinkamo teismo proceso; |
| --- | --- |

P.

kadangi sprendimas į bepiločiais orlaiviais vykdomų operacijų taikinių sąrašus įtraukti kai kuriuos asmenis dažnai priimamas neturint teismo įsakymo ar orderio; kadangi nusitaikymas į tam tikrus asmenis ir paskesnis jų žudymas atliekami be tinkamo teismo proceso;

| Q. | kadangi nuo konflikto pradžios Europos Sąjunga (ES) jau yra skyrusi 171,7 mln. EUR humanitarinę pagalbą; kadangi teikiant ES humanitarinę pagalbą pirmenybė teikiama sveikatai, mitybai, apsirūpinimui maistu, apsaugai, pastogei, vandeniui ir sanitarijos sąlygoms; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuo konflikto pradžios Europos Sąjunga (ES) jau yra skyrusi 171,7 mln. EUR humanitarinę pagalbą; kadangi teikiant ES humanitarinę pagalbą pirmenybė teikiama sveikatai, mitybai, apsirūpinimui maistu, apsaugai, pastogei, vandeniui ir sanitarijos sąlygoms;

| R. | kadangi, nepaisant 2017 m. balandžio mėn. Ženevoje įvykusio aukšto lygio paramos teikėjų renginio, skirto humanitarinei krizei Jemene, per kurį įvairios šalys ir organizacijos įsipareigojo skirti 1,1 mlrd. USD, iki 2017 m. lapkričio 21 d. paramos teikėjai parūpino tik 56,9 proc. iš 2,3 mlrd. USD humanitarinės pagalbos sumos, kurią JT prašė skirti Jemenui 2017 m.; |
| --- | --- |

R.

kadangi, nepaisant 2017 m. balandžio mėn. Ženevoje įvykusio aukšto lygio paramos teikėjų renginio, skirto humanitarinei krizei Jemene, per kurį įvairios šalys ir organizacijos įsipareigojo skirti 1,1 mlrd. USD, iki 2017 m. lapkričio 21 d. paramos teikėjai parūpino tik 56,9 proc. iš 2,3 mlrd. USD humanitarinės pagalbos sumos, kurią JT prašė skirti Jemenui 2017 m.;

| 1. | griežčiausiai smerkia Jemene vykdomą smurtą ir visus išpuolius prieš civilius gyventojus ir civilinę infrastruktūrą, kurie yra karo nusikaltimai; reiškia didelį susirūpinimą dėl nerimą keliančio humanitarinės padėties blogėjimo Jemene; nepaprastai apgailestauja dėl konflikto metu prarastų gyvybių ir ypač didelių kančių, kurias patiria humanitarinės pagalbos ir gyvybiškai svarbių prekių negaunantys žmonės, tapę kovų įkaitais, persikėlę ar praradę savo pragyvenimo šaltinius, ir reiškia užuojautą aukų šeimoms; pakartoja savo įsipareigojimą toliau remti Jemeną ir Jemeno gyventojus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, jog visapusiškai remia Jungtinių Tautų ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo pasiuntinio Jemene pastangas pasiekti, kad būtų atnaujintos derybos; pabrėžia, kad tik politinis, įtraukus ir derybomis pasiektas konflikto sprendimas gali atkurti taiką ir išsaugoti Jemeno vienybę, suverenumą, nepriklausomybę ir teritorinį vientisumą; ragina visus tarptautinius ir regioninius subjektus konstruktyviai bendradarbiauti su Jemeno konflikto šalimis, kad būtų sudarytos sąlygos deeskaluoti konfliktą ir derybų keliu pasiekti susitarimą; ragina Saudo Arabiją ir Iraną siekti nutraukti kovas Jemene ir pagerinti dvišalius santykius; ragina Iraną nedelsiant nustoti teikti politinę ir finansinę paramą (tiesiogiai arba per įgaliotinius) Houthi grupuotės pajėgoms Jemene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina visas konflikto šalis nedelsiant susitarti dėl karo veiksmų nutraukimo stebint Jungtinėms Tautoms – tai būtų pirmas žingsnis siekiant atnaujinti Jungtinių Tautų vadovaujamas taikos derybas; primygtinai ragina visas konflikto šalis kuo greičiau gera valia ir nekeliant išankstinių sąlygų įsitraukti į naują Jungtinių Tautų vadovaujamų taikos derybų raundą; apgailestauja dėl Houthi grupuotės kovotojų ir jų sąjungininkų sprendimo atmesti Ismailą Ouldą Cheikhą Ahmedą, kaip taikos derybininką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę skubiai pateikti pasiūlymą dėl Jemenui skirtos integruotos ES strategijos ir dar kartą paraginti imtis Jemeno taikos iniciatyvos remiant JT; dar kartą išreiškia savo paramą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pastangoms sudaryti palankias sąlygas deryboms atnaujinti ir ragina visas konflikto šalis veikti konstruktyviai ir nekeliant išankstinių sąlygų šioms pastangoms; pabrėžia, kad, siekiant sudaryti galimybes grįžti prie tinkamo politinio proceso, būtina įgyvendinti pasitikėjimo stiprinimo priemones, pvz., paleisti politinius kalinius, imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant ilgalaikio ugnies nutraukimo, taikyti JT stebimo pajėgų išvedimo mechanizmą, sudaryti palankesnes sąlygas teikti humanitarinę pagalbą bei vykdyti komercinę veiklą, vykdyti „antrojo kelio“ iniciatyvas dalyvaujant politiniams, saugumo ir pilietinės visuomenės veikėjams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad Saudo Arabija ir jos koalicijos partnerės uždarė Jemeno jūrų uostus, oro uostus ir sausumos sienos perėjimo punktus, nes dėl to padėtis šalyje dar labiau pablogėjo; mano, kad koalicijos priemonės, kuriomis siekiama atnaujinti Adeno uosto operacijas ir atverti al Vadeos sienos kirtimo punktą, yra žingsnis teisinga kryptimi; ragina koaliciją užtikrinti, kad būtų atnaujinta Hodeidos ir Salifo uostų veikla ir atvertos sausumos sienos, kad būtų galima teikti humanitarinę pagalbą ir tiekti pagrindines komercines prekes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Jungtinių Tautų Saugumo Taryba, siekdama reaguoti į humanitarinę krizę ir padidinti konflikto šalių tarpusavio pasitikėjimą tiek, kad galėtų vykti politinės derybos, skatina kuo greičiau susitarti dėl papildomų Jungtinių Tautų tikrinimo ir patikrų mechanizmo stebėtojų, siekiant padidinti visų Jemeno uostų pajėgumą ir padidinti galimybes naudotis Sanos oro uostu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina visas susijusias šalis sudaryti galimybę visapusiškai humanitarinei pagalbai skubiai patekti į konfliktų apimtas vietoves, kad ji pasiektų tuos, kuriems jos reikia, ir ragina užtikrinti pagalbos darbuotojų saugumą; ragina Tarybą ir JT ST, įgyvendinant JT ST rezoliuciją Nr. 2216, nustatyti asmenis, trukdančius teikti humanitarinę pagalbą Jemenui, ir taikyti jiems tikslingas sankcijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smerkia koalicijos vykdomus oro smūgius nesirenkant taikinių – jų metu žūsta ir sužalojami civiliai gyventojai, taip pat ir vaikai, ir naikinama civilinė ir medicininė infrastruktūra; smerkia panašius Houthi grupuotės ir sąjungininkų pajėgų be atrankos vykdomus išpuolius, dėl kurių žuvo civiliai gyventojai, ir tai, jog šios grupuotės naudoja ligonines ir mokyklas kaip bazes išpuoliams vykdyti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia Houthi grupuotės ir Saleho pajėgų vykdytą Saudo Arabijos miestų apšaudymą raketomis nesirenkant taikinių, ypač pagrindinio Rijado tarptautinio civilinio oro uosto, karaliaus Chaledo tarptautinio oro uosto, apšaudymą 2017 m. lapkričio 4 d.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visas šalis leisti žurnalistams patekti į šalį ir į visas jos teritorijas bei fronto linijas; pažymi, kad dėl to, jog Jemenas blokuoja žurnalistų atvykimą į šalį, krizė nepakankamai nušviečiama žiniasklaidoje ir tai apsunkina humanitarinių darbuotojų pastangas atkreipti tarptautinės bendruomenės ir paramos teikėjų dėmesį į katastrofišką padėtį; džiaugiasi, kad neseniai buvo paleisti Yahya Abdulraqeeb al-Jubeihi, Abed al-Mahziri ir Kamel al-Khozani, ir primygtinai ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus kitus įkalintus žurnalistus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina visas konflikto šalis laikytis tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės, užtikrinti civilių gyventojų apsaugą ir nerengti tiesioginių išpuolių prieš civilinę infrastruktūrą, ypač medicinos įstaigas ir vandens sistemas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad tyčiniai veiksmai prieš civilius gyventojus ir civilinę infrastruktūrą, įskaitant ligonines ir medikus, yra sunkus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas; ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti tarptautinį asmenų, atsakingų už Jemene įvykdytus tarptautinės teisės pažeidimus, baudžiamąjį persekiojimą; todėl visapusiškai remia Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sprendimą atlikti nuodugnų nusikaltimų, įvykdytų Jemeno konflikte, tyrimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | visapusiškai remia valstybių narių ir trečiųjų šalių pastangas nustatyti tarptautinius mechanizmus, kurie padėtų rinkti įrodymus ir patraukti atsakomybėn asmenis, atsakingus už sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus; pabrėžia, kad atsakomybės už pažeidimus užtikrinimas nepaprastai svarbus norint rasti ilgalaikį konflikto sprendimą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad buvo sukurta žinomų tarptautinių ir regioninių ekspertų grupė, įgaliota stebėti žmogaus teisių padėtį Jemene ir apie ją informuoti bei išsamiai nagrinėti visus įtariamus pažeidimų ir piktnaudžiavimo atvejus tarptautinių žmogaus teisių teisės ir atitinkamose kitose taikytinose tarptautinės teisės srityse, su kuriais nuo 2015 m. kovo mėn. siejamos visos konflikto šalys; apgailestauja dėl to, kad pastangos surengti nepriklausomą tyrimą buvo užblokuotos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad nestabilia padėtimi Jemene naudojasi teroristinės ir ekstremistinės organizacijos, kaip antai ISIS („Da'esh“) ir „Arabijos pusiasalio Al Kaida“; ragina Jemeno vyriausybę prisiimti atsakomybę kovoje su ISIS („Da'esh“) ir „Arabijos pusiasalio Al Kaida“; pabrėžia, kad visos konflikto šalys turi imtis ryžtingų veiksmų prieš šias grupuotes, kurių veikla kelia didžiulę grėsmę deryboms dėl sprendimo ir saugumui regione bei už jo ribų; patvirtina ES įsipareigojimą nepritarti ekstremistų grupuočių veiklai ir jų ideologijoms ir pabrėžia būtinybę šio regiono šalims padaryti tą patį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Tarybą veiksmingai skatinti laikytis tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų, kaip numatyta atitinkamose ES gairėse; pirmiausia pakartoja, kad visos ES valstybės narės turi griežtai taikyti Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytas taisykles; atsižvelgdamas į tai, dar kartą primena savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl humanitarinės padėties Jemene, kurioje primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę pradėti iniciatyvą, siekiant įvesti ES ginklų embargą Saudo Arabijai, atsižvelgiant į sunkius kaltinimus Saudo Arabijai dėl Jemene vykdomų tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų ir į tai, kad toliau teikiant leidimus parduoti ginklus Saudo Arabijai būtų pažeista Bendroji pozicija 2008/944/BUSP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remia ES raginimą visoms konflikto šalims imtis visų reikiamų veiksmų, kad kilus ginkluotam konfliktui būtų užkirstas kelias visų formų smurtui, įskaitant seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties; griežtai smerkia vaiko teisių pažeidimus ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad vaikų galimybės naudotis net pagrindinėmis sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis yra ribotos; smerkia vaikų verbavimą ir vaikų karių naudojimą karo veiksmuose, kad ir kas tai darytų – vyriausybinės pajėgos ar ginkluotos opozicijos grupuotės; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina įsipareigojimus, prisiimtus paramos Jemeno humanitarinei krizei įveikti aukšto lygio renginyje, ir pabrėžia, kad būtina, vadovaujant Jungtinėms Tautoms, imtis koordinuotų humanitarinių veiksmų, siekiant palengvinti Jemeno gyventojų kančias; ragina nedelsiant surinkti lėšas, kurias įsipareigota skirti Jemenui, ir užtikrinti visą Jungtinių Tautų 2017 m. humanitarinės pagalbos Jemenui plane numatytą finansavimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teigiamai vertina tai, jog ES ir jos valstybės narės yra pasirengusios didinti humanitarinę pagalbą gyventojams visoje šalyje, kad būtų tenkinami augantys poreikiai ir telkiama parama vystymuisi, reikalinga projektams esminės svarbos sektoriuose finansuoti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tvirtai remia JT generalinio sekretoriaus pavaduotojo humanitariniams reikalams ir pagalbos nepaprastosios padėties atveju koordinatoriaus Marko Lowcocko ir jo pirmtako Stepheno O’Brieno veiklą, kuria siekiama palengvinti Jemeno gyventojų kančias; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES ir jos valstybes nares, teikiant humanitarinę pagalbą ir dedant politines pastangas, taip pat remti taikos kūrimo ir atsparumo didinimo veiksmus, be kita ko, remti pilietinės visuomenės veikėjus ir vietos ekonomikos bei valdymo struktūras, kad būtų užtikrintas greitas pagrindinių paslaugų ir infrastruktūros atkūrimas, skatinama vietos ekonomika ir propaguojama taika ir socialinė sanglauda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos generaliniam sekretoriui, Arabų Valstybių Lygos generaliniam sekretoriui ir Jemeno vyriausybei. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0273.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0066.

(3)  OL C 265, 2017 8 11, p. 93.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0201.

(5)  OL C 285, 2017 8 29, p. 110.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/110 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/110

---

P8_TA(2017)0474

Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimas

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo (2017/2127(INI))

(2018/C 356/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2, 9, 10, 19, 168 straipsnius ir 216 straipsnio 2 dalį ir Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2, 9, 10, 19, 168 straipsnius ir 216 straipsnio 2 dalį ir Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 15, 21, 23 ir 26 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 15, 21, 23 ir 26 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT neįgaliųjų teisių konvencija) ir į tai, kad, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu, 2011 m. sausio 21 d. ji įsigaliojo ES (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT neįgaliųjų teisių konvencija) ir į tai, kad, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu, 2011 m. sausio 21 d. ji įsigaliojo ES (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 2 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl Europos Sąjungos pirminės ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 2 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl Europos Sąjungos pirminės ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos sutarčių serija Nr. 5, 1950 m.) ir jos protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos sutarčių serija Nr. 5, 1950 m.) ir jos protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją (ETS Nr. 35, 1961 m., pataisyta 1996 m.; ETS Nr. 163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją (ETS Nr. 35, 1961 m., pataisyta 1996 m.; ETS Nr. 163),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją Rec(2002)5 dėl moterų apsaugos prieš smurtą ir Rekomendaciją CM/Rec(2017)17 dėl lyčių lygybės standartų ir mechanizmų, skirtas valstybėms narėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją Rec(2002)5 dėl moterų apsaugos prieš smurtą ir Rekomendaciją CM/Rec(2017)17 dėl lyčių lygybės standartų ir mechanizmų, skirtas valstybėms narėms,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW) bei į 1999 m. spalio 6 d. jos fakultatyvinį protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW) bei į 1999 m. spalio 6 d. jos fakultatyvinį protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimais, suderinimo (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimais, suderinimo (COM(2015)0615),

| — | atsižvelgdamas į naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ – Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą ir jų įsipareigojimą atsižvelgti į konkrečius neįgaliųjų poreikius vykdant vystomąjį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ – Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą ir jų įsipareigojimą atsižvelgti į konkrečius neįgaliųjų poreikius vykdant vystomąjį bendradarbiavimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo pažangos ataskaita“(SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo pažangos ataskaita“(SWD(2017)0029),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos) taikymo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos) taikymo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į Jungtinių tautų neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto baigiamąsias pastabas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į Jungtinių tautų neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto baigiamąsias pastabas (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos informacinį pranešimą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos informacinį pranešimą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Lyties ir negalios veiksnių sankirtos nulemta diskriminacija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Lyties ir negalios veiksnių sankirtos nulemta diskriminacija“,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės 2016 m. metinį pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės 2016 m. metinį pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2016 m. ir 2017 m. pagrindinių teisių ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2016 m. ir 2017 m. pagrindinių teisių ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros temines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros temines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Eurostato 2014 m. statistinius duomenis apie neįgaliųjų prieigą prie darbo rinkos, švietimo ir mokymo, taip pat apie skurdą ir pajamų nelygybę; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurostato 2014 m. statistinius duomenis apie neįgaliųjų prieigą prie darbo rinkos, švietimo ir mokymo, taip pat apie skurdą ir pajamų nelygybę;

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadą dėl 2017 m. birželio 20 d. paskelbto pareiškimo „Tvari Europos ateitis – ES atsakas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadą dėl 2017 m. birželio 20 d. paskelbto pareiškimo „Tvari Europos ateitis – ES atsakas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Europos savanorišką socialinių paslaugų kokybės sistemą (SPC/2010/10/8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos savanorišką socialinių paslaugų kokybės sistemą (SPC/2010/10/8),

| — | atsižvelgdamas į Naująją miestų darbotvarkę (A/RES/71/256), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Naująją miestų darbotvarkę (A/RES/71/256),

| — | atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą,

| — | atsižvelgdamas Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto nuomones ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma ir Peticijų komiteto nuomonę (A8-0339/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto nuomones ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma ir Peticijų komiteto nuomonę (A8-0339/2017),

| A. | kadangi visi neįgalieji, kaip visaverčiai piliečiai (11), turi lygias teises visuose gyvenimo srityse ir teisę į neatimamą orumą, vienodą požiūrį, nepriklausomą gyvenimą, autonomiją ir visapusišką dalyvavimą visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

A.

kadangi visi neįgalieji, kaip visaverčiai piliečiai (11), turi lygias teises visuose gyvenimo srityse ir teisę į neatimamą orumą, vienodą požiūrį, nepriklausomą gyvenimą, autonomiją ir visapusišką dalyvavimą visuomenės gyvenime;

| B. | kadangi skaičiuojama, kad Europos Sąjungoje yra 80 mln. neįgaliųjų, iš kurių 46 mln. sudaro moterys; |
| --- | --- |

B.

kadangi skaičiuojama, kad Europos Sąjungoje yra 80 mln. neįgaliųjų, iš kurių 46 mln. sudaro moterys;

| C. | kadangi, vadovaujantis SESV, Sąjunga turi kovoti su diskriminacija dėl negalios nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus (10 straipsnis) ir yra įgaliota priimti teisės aktus, būtinus norint kovoti su tokio pobūdžio diskriminacija (19 straipsnis); |
| --- | --- |

C.

kadangi, vadovaujantis SESV, Sąjunga turi kovoti su diskriminacija dėl negalios nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus (10 straipsnis) ir yra įgaliota priimti teisės aktus, būtinus norint kovoti su tokio pobūdžio diskriminacija (19 straipsnis);

| D. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsniuose aiškiai draudžiama diskriminacija dėl negalios ir numatytas lygiateisiškas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsniuose aiškiai draudžiama diskriminacija dėl negalios ir numatytas lygiateisiškas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės gyvenime;

| E. | kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencija yra pirmoji ES ratifikuota tarptautinė žmogaus teisių sutartis ir ją taip pat pasirašė visos 28 ES valstybės narės bei ratifikavo 27 valstybės narės; kadangi ES yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja ir viena iš įtakingiausių suinteresuotųjų subjektų tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencija yra pirmoji ES ratifikuota tarptautinė žmogaus teisių sutartis ir ją taip pat pasirašė visos 28 ES valstybės narės bei ratifikavo 27 valstybės narės; kadangi ES yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja ir viena iš įtakingiausių suinteresuotųjų subjektų tarptautiniu lygmeniu;

| F. | kadangi ES yra įsipareigojusi įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Darnaus vystymosi tikslus ES ir vystomojo bendradarbiavimo srityje su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES yra įsipareigojusi įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Darnaus vystymosi tikslus ES ir vystomojo bendradarbiavimo srityje su šalimis partnerėmis;

| G. | kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nurodyta, kad neįgalieji – tai asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie sąveikaudami su įvairiomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenėje lygiai su kitais asmenimis; ypač pabrėžia JT neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį; |
| --- | --- |

G.

kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nurodyta, kad neįgalieji – tai asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie sąveikaudami su įvairiomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenėje lygiai su kitais asmenimis; ypač pabrėžia JT neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį;

| H. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika patvirtina, kad JT neįgaliųjų teisių konvencija yra privaloma ES ir jos valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę, nes ši konvencija yra Sąjungos antrinės teisės priemonė (12); kadangi, siekiant kuo geriau įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją, būtina užtikrinti, kad būtų vykdomi esami ES teisės aktai ir politikos priemonės; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika patvirtina, kad JT neįgaliųjų teisių konvencija yra privaloma ES ir jos valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę, nes ši konvencija yra Sąjungos antrinės teisės priemonė (12); kadangi, siekiant kuo geriau įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją, būtina užtikrinti, kad būtų vykdomi esami ES teisės aktai ir politikos priemonės;

| I. | kadangi neįgalieji yra labai įvairi grupė ir kadangi moterys, vaikai, vyresnio amžiaus asmenys ir sudėtingų paramos poreikių, laikiną ar nematomą negalią turintys asmenys susiduria su papildomais sunkumais ir daugialype įvairių formų diskriminacija; |
| --- | --- |

I.

kadangi neįgalieji yra labai įvairi grupė ir kadangi moterys, vaikai, vyresnio amžiaus asmenys ir sudėtingų paramos poreikių, laikiną ar nematomą negalią turintys asmenys susiduria su papildomais sunkumais ir daugialype įvairių formų diskriminacija;

| J. | kadangi neįgalieji patiria papildomų išlaidų, jų nedarbo lygis didesnis, o pajamos mažesnės; kadangi neįgaliesiems skirtos išmokos turėtų būti laikomos valstybės parama, kuria siekiama padėti žmonėms šalinti kliūtis, kad jie galėtų visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, įskaitant jų įdarbinimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi neįgalieji patiria papildomų išlaidų, jų nedarbo lygis didesnis, o pajamos mažesnės; kadangi neįgaliesiems skirtos išmokos turėtų būti laikomos valstybės parama, kuria siekiama padėti žmonėms šalinti kliūtis, kad jie galėtų visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, įskaitant jų įdarbinimą;

| K. | kadangi neįgalūs vaikai turi teisę gyventi su savo šeima arba šeimos aplinkoje, nes tai geriausiai atitinka jų interesus; kadangi šeimos nariams dažnai tenka sumažinti arba nutraukti profesinę veiklą, kad galėtų prižiūrėti neįgalius šeimos narius; |
| --- | --- |

K.

kadangi neįgalūs vaikai turi teisę gyventi su savo šeima arba šeimos aplinkoje, nes tai geriausiai atitinka jų interesus; kadangi šeimos nariams dažnai tenka sumažinti arba nutraukti profesinę veiklą, kad galėtų prižiūrėti neįgalius šeimos narius;

| L. | kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencijos principai apima gerokai daugiau nei diskriminacija ir jais siekiama užtikrinti galimybes visiems neįgaliesiems ir jų šeimoms visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis įtraukioje visuomenėje; |
| --- | --- |

L.

kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencijos principai apima gerokai daugiau nei diskriminacija ir jais siekiama užtikrinti galimybes visiems neįgaliesiems ir jų šeimoms visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis įtraukioje visuomenėje;

| M. | kadangi vis dar yra naujų ir peržiūrėtų teisės aktų, kuriuose nėra jokių nuorodų į JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir prieinamumą; kadangi prieinamumas yra būtina dalyvavimo sąlyga; kadangi ES, kaip JT neįgaliųjų teisių konvencijos šalis, yra įsipareigojusi užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis ir aktyvų jų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant teisės aktus ir politiką, tuo pat metu atsižvelgiant į įvairias negalios sąvokas; |
| --- | --- |

M.

kadangi vis dar yra naujų ir peržiūrėtų teisės aktų, kuriuose nėra jokių nuorodų į JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir prieinamumą; kadangi prieinamumas yra būtina dalyvavimo sąlyga; kadangi ES, kaip JT neįgaliųjų teisių konvencijos šalis, yra įsipareigojusi užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis ir aktyvų jų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant teisės aktus ir politiką, tuo pat metu atsižvelgiant į įvairias negalios sąvokas;

| N. | kadangi stereotipai, klaidingas supratimas ir išankstinis nusistatymas yra vienos iš pagrindinių diskriminacijos, įskaitant įvairialypę diskriminaciją, stigmatizacijos ir nelygybės priežasčių; |
| --- | --- |

N.

kadangi stereotipai, klaidingas supratimas ir išankstinis nusistatymas yra vienos iš pagrindinių diskriminacijos, įskaitant įvairialypę diskriminaciją, stigmatizacijos ir nelygybės priežasčių;

| O. | kadangi neįgalūs asmenys dažnai kenčia dėl pagalbos, apsaugos, ryšių ir informacijos apie sveikatos priežiūros paslaugas ir teises, apsaugą nuo smurto, vaikų priežiūrą trūkumo, ir turi ribotas arba jokių galimybių pasinaudoti šiomis paslaugomis ir informacija; kadangi sveikatos priežiūros darbuotojai turėtų būti deramai išmokyti apie konkrečius neįgaliųjų poreikius; |
| --- | --- |

O.

kadangi neįgalūs asmenys dažnai kenčia dėl pagalbos, apsaugos, ryšių ir informacijos apie sveikatos priežiūros paslaugas ir teises, apsaugą nuo smurto, vaikų priežiūrą trūkumo, ir turi ribotas arba jokių galimybių pasinaudoti šiomis paslaugomis ir informacija; kadangi sveikatos priežiūros darbuotojai turėtų būti deramai išmokyti apie konkrečius neįgaliųjų poreikius;

| P. | kadangi didelę 4 mln. kasmet benamystę patiriančių žmonių dalį sudaro neįgalieji, kurie daugiausia buvo pamirštami kaip JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir ES strategijos dėl negalios tikslinė grupė; |
| --- | --- |

P.

kadangi didelę 4 mln. kasmet benamystę patiriančių žmonių dalį sudaro neįgalieji, kurie daugiausia buvo pamirštami kaip JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir ES strategijos dėl negalios tikslinė grupė;

| Q. | kadangi nepaisant daugybės tarptautinių konvencijų ir ES ir nacionalinės teisės aktų ir strategijų, neįgalieji vis dar negali visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir naudotis savo teisėmis; kadangi, laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos 29 straipsnio, sėkmingai įtraukti neįgaliuosius galima tik, jei jie dalyvautų politiniame ir visuomenės gyvenime, kur jiems dažnai per menkai atstovaujama; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nepaisant daugybės tarptautinių konvencijų ir ES ir nacionalinės teisės aktų ir strategijų, neįgalieji vis dar negali visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir naudotis savo teisėmis; kadangi, laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos 29 straipsnio, sėkmingai įtraukti neįgaliuosius galima tik, jei jie dalyvautų politiniame ir visuomenės gyvenime, kur jiems dažnai per menkai atstovaujama;

| R. | kadangi Komisijos pažangos ataskaitoje parodoma, kad aiškiai vėluojama įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytus įsipareigojimus tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu; kadangi vis dar yra sunkumų ir spragų įgyvendinant strategiją ir reikia numatyti ilgalaikę perspektyvą siekiant suderinti ES politiką, teisės aktus ir programas su JT neįgaliųjų teisių konvencija; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisijos pažangos ataskaitoje parodoma, kad aiškiai vėluojama įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytus įsipareigojimus tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu; kadangi vis dar yra sunkumų ir spragų įgyvendinant strategiją ir reikia numatyti ilgalaikę perspektyvą siekiant suderinti ES politiką, teisės aktus ir programas su JT neįgaliųjų teisių konvencija;

| S. | kadangi, kaip pabrėžiama JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, nepriklausomo gyvenimo modeliu užtikrinamas aukščiausias galimas prieinamumo lygis; kadangi prieiga prie kitų paslaugų, pvz., prieinamo transporto, kultūrinė ir laisvalaikio veikla yra kokybiško gyvenimo dalis ir ji gali padėti integruoti neįgaliuosius asmenis; |
| --- | --- |

S.

kadangi, kaip pabrėžiama JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, nepriklausomo gyvenimo modeliu užtikrinamas aukščiausias galimas prieinamumo lygis; kadangi prieiga prie kitų paslaugų, pvz., prieinamo transporto, kultūrinė ir laisvalaikio veikla yra kokybiško gyvenimo dalis ir ji gali padėti integruoti neįgaliuosius asmenis;

| T. | kadangi neįgaliesiems būtina turėti įtraukų ir aktyvų patekimą į darbo rinką, nes tai yra viena iš pagrindinių priemonių, kuria skatinamas neįgaliųjų nepriklausomumas; kadangi patekimas į darbo rinką neįgaliesiems šiuo metu sudaro 58,5 proc., palyginti su 80,5 proc. asmenims, kurie nėra neįgalieji, o kai kurios grupės susiduria su papildoma diskriminacija dėl negalios, nors socialinė ekonomika suteikia daug galimybių įsidarbinti neįgaliems asmenims; |
| --- | --- |

T.

kadangi neįgaliesiems būtina turėti įtraukų ir aktyvų patekimą į darbo rinką, nes tai yra viena iš pagrindinių priemonių, kuria skatinamas neįgaliųjų nepriklausomumas; kadangi patekimas į darbo rinką neįgaliesiems šiuo metu sudaro 58,5 proc., palyginti su 80,5 proc. asmenims, kurie nėra neįgalieji, o kai kurios grupės susiduria su papildoma diskriminacija dėl negalios, nors socialinė ekonomika suteikia daug galimybių įsidarbinti neįgaliems asmenims;

| U. | kadangi griežtesnėmis gairėmis Europos lygmeniu ir atitinkamais ištekliais, taip pat mokymu neįgalumo klausimais, galėtų būti padidintas lygybės įstaigų veiksmingumas ir nepriklausomumas nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

U.

kadangi griežtesnėmis gairėmis Europos lygmeniu ir atitinkamais ištekliais, taip pat mokymu neįgalumo klausimais, galėtų būti padidintas lygybės įstaigų veiksmingumas ir nepriklausomumas nacionaliniu lygmeniu;

| V. | kadangi vienas iš keturių prioritetų, kuriuos, priėmus Paryžiaus deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą, nustatė Komisija, yra „skatinti palankių sąlygų neturinčių vaikų ir jaunuolių švietimą, užtikrinant, kad švietimo ir mokymo sistemose būtų atsižvelgiama į jų poreikius“; |
| --- | --- |

V.

kadangi vienas iš keturių prioritetų, kuriuos, priėmus Paryžiaus deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą, nustatė Komisija, yra „skatinti palankių sąlygų neturinčių vaikų ir jaunuolių švietimą, užtikrinant, kad švietimo ir mokymo sistemose būtų atsižvelgiama į jų poreikius“;

| W. | kadangi bendros neįgaliųjų išlaikymo ne darbo rinkoje išlaidos yra didesnės negu juos integruojant į darbo vietas patiriamos išlaidos; kadangi tai ypač pasakytina apie asmenis, turinčius įvairių paramos poreikių, dėl kurių šeimos nariai gali būti priversti tapti slaugytojais; |
| --- | --- |

W.

kadangi bendros neįgaliųjų išlaikymo ne darbo rinkoje išlaidos yra didesnės negu juos integruojant į darbo vietas patiriamos išlaidos; kadangi tai ypač pasakytina apie asmenis, turinčius įvairių paramos poreikių, dėl kurių šeimos nariai gali būti priversti tapti slaugytojais;

| X. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad daugelis dirbančiųjų neįgaliųjų priklauso neįdarbinamų asmenų kategorijai arba dirba uždarame sektoriuje ar labiau apsaugotoje aplinkoje ir neturi darbuotojo statuso, taigi nėra matomi oficialiuose duomenyse ir statistikoje, jų skaičius gali būti mažesnis negu rodo duomenys; |
| --- | --- |

X.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad daugelis dirbančiųjų neįgaliųjų priklauso neįdarbinamų asmenų kategorijai arba dirba uždarame sektoriuje ar labiau apsaugotoje aplinkoje ir neturi darbuotojo statuso, taigi nėra matomi oficialiuose duomenyse ir statistikoje, jų skaičius gali būti mažesnis negu rodo duomenys;

| Y. | kadangi darbdavius reikia remti ir skatinti užtikrinti, kad neįgaliesiems būtų suteikiamos teisės nuo pradžios iki galo – nuo švietimo ir įsidarbinimo; kadangi dėl to darbdavių informuotumo didinimas vienas iš būdų kovoti su diskriminacija įdarbinant neįgaliuosius; |
| --- | --- |

Y.

kadangi darbdavius reikia remti ir skatinti užtikrinti, kad neįgaliesiems būtų suteikiamos teisės nuo pradžios iki galo – nuo švietimo ir įsidarbinimo; kadangi dėl to darbdavių informuotumo didinimas vienas iš būdų kovoti su diskriminacija įdarbinant neįgaliuosius;

| Z. | kadangi darbo vietoje taikomos priemonės yra labai svarbios skatinant gerą psichikos sveikatą ir taip užkertant kelią prastai psichikos sveikatai ir psichosocialinei negaliai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi darbo vietoje taikomos priemonės yra labai svarbios skatinant gerą psichikos sveikatą ir taip užkertant kelią prastai psichikos sveikatai ir psichosocialinei negaliai;

| AA. | kadangi ES yra didžiausia paramos vystymuisi teikėja ir jai tenka svarbiausiais vaidmuo neįgaliuosius įtraukiančiose programose; |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES yra didžiausia paramos vystymuisi teikėja ir jai tenka svarbiausiais vaidmuo neįgaliuosius įtraukiančiose programose;

| AB. | kadangi diskriminacija įdarbinant nėra atskira problema; kadangi diskriminacija švietimo, profesinio mokymo ir aprūpinimo būstu srityje bei galimybių naudotis transportu stoka prilygsta diskriminacijai užimtumo srityje; |
| --- | --- |

AB.

kadangi diskriminacija įdarbinant nėra atskira problema; kadangi diskriminacija švietimo, profesinio mokymo ir aprūpinimo būstu srityje bei galimybių naudotis transportu stoka prilygsta diskriminacijai užimtumo srityje;

| AC. | kadangi 75 proc. sunkią negalią turinčių asmenų Europos Sąjungoje neturi galimybės visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje; kadangi nepakankamas užimtumas ir nedarbas gali būti problema, ypač autizmo spektro sutrikimų turintiems asmenims arba kurtiesiems ir neprigirdintiems asmenims, taip pat akliesiems arba kurtiems ir akliems asmenims; |
| --- | --- |

AC.

kadangi 75 proc. sunkią negalią turinčių asmenų Europos Sąjungoje neturi galimybės visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje; kadangi nepakankamas užimtumas ir nedarbas gali būti problema, ypač autizmo spektro sutrikimų turintiems asmenims arba kurtiesiems ir neprigirdintiems asmenims, taip pat akliesiems arba kurtiems ir akliems asmenims;

| AD. | kadangi darnaus vystymosi tikslai ir socialinių teisių ramstis galėtų būti potencialiomis JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

AD.

kadangi darnaus vystymosi tikslai ir socialinių teisių ramstis galėtų būti potencialiomis JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo priemonėmis;

| AE. | kadangi veiksnumo trūkumas yra kliūtis siekiant pasinaudoti teise balsuoti, be kita ko, Europos Parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

AE.

kadangi veiksnumo trūkumas yra kliūtis siekiant pasinaudoti teise balsuoti, be kita ko, Europos Parlamento rinkimuose;

| AF. | kadangi 34 proc. moterų, turinčių sveikatos problemų arba negalią, savo gyvenime yra patyrusios partnerio fizinį arba seksualinį smurtą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi 34 proc. moterų, turinčių sveikatos problemų arba negalią, savo gyvenime yra patyrusios partnerio fizinį arba seksualinį smurtą;

| AG. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnio 7 dalyje valstybėms narėms priskiriama atsakomybė apibrėžti savo sveikatos politiką ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, todėl itin svarbu, kad siekiant, kad Europos strategija dėl negalios būtų sėkminga, konsultuotis ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

AG.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnio 7 dalyje valstybėms narėms priskiriama atsakomybė apibrėžti savo sveikatos politiką ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, todėl itin svarbu, kad siekiant, kad Europos strategija dėl negalios būtų sėkminga, konsultuotis ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis;

| AH. | kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencijos 25 straipsnyje įtvirtinta neįgaliųjų teisė gauti aukščiausio lygio sveikatos priežiūros paslaugas be diskriminacijos; |
| --- | --- |

AH.

kadangi JT neįgaliųjų teisių konvencijos 25 straipsnyje įtvirtinta neįgaliųjų teisė gauti aukščiausio lygio sveikatos priežiūros paslaugas be diskriminacijos;

| AI. | kadangi neįgalieji yra ypač jautrūs trūkumams sveikatos priežiūros paslaugų srityje, yra labiau linkę užsiimti sveikatai pavojinga veikla ir dažniau patiria pirmalaikę mirtį; |
| --- | --- |

AI.

kadangi neįgalieji yra ypač jautrūs trūkumams sveikatos priežiūros paslaugų srityje, yra labiau linkę užsiimti sveikatai pavojinga veikla ir dažniau patiria pirmalaikę mirtį;

Svarbiausios veiklos sritys

Prieinamumas

| 1. | pripažįsta holistinės prieinamumo apibrėžties ir jos taikymo svarbą bei jos, kaip pagrindo neįgaliesiems turėti lygias galimybes ir tikrąją socialinę įtrauktį, galimybę dalyvauti visuomenėje, vertę – tai pripažįstama JT neįgaliųjų teisių konvencijoje ir atitinka JT neįgaliųjų teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 2, kuriose atsižvelgiama į neįgaliųjų poreikių įvairovę ir propaguojama visiems tinkam projektavimo kaip ES principo nuolat auganti svarba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena Komisijai jos įsipareigojimą įtraukti neįgalumo aspektą į visas politikos sritis ir skatinti prieinamumą visose politikos srityse tiek viešajame, tiek ir privačiame sektoriuose, ir rekomenduoja Komisijos pavaldumo struktūroje įsteigti prieinamumo klausimus išmanančius skyrius, siekiant užtikrinti, kad ši pareiga būtų atliekama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją nustatyti privalomus viešųjų erdvių ir ypač pastatų prieinamumo reikalavimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti ir nuolat stebėti visus su prieinamumu susijusius teisės aktus, įskaitant Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, telekomunikacijų reguliavimo paketą ir interneto svetainių prieinamumo direktyvą, taip pat atitinkamus transporto ir keleivių teisių reglamentus; todėl ragina ES ne tik skatinti ratifikuoti JT neįgaliųjų teisių konvenciją vidaus ir išorės lygmeniu, bet ir koordinuoti ir stebėti šį teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tikisi, kad ES teisėkūros institucijos nedelsdamos priims Europos prieinamumo aktą; rekomenduoja, kad, siekiant visapusiškai įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją, galutiniame tekste turėtų būti didinamas prekių ir paslaugų prieinamumą neįgaliesiems ir funkcinių sutrikimų turintiems žmonėms; pabrėžia, kad skubiai reikia išsamių Europos taisyklių dėl viešųjų erdvių ir sukurtos aplinkos prieinamumo ir taip pat, kur reikia, galimybės naudotis visų rūšių transportu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl kai kurių teisės aktų, pvz., Interneto svetainių prieinamumo direktyvos (13) arba reglamento dėl geležinkelio paslaugų prieinamumo(techninės sąveikos specifikacija „riboto judumo asmenys“) (14) stebėsenos, kuri vykdoma pasitelkiant pramonės ir valstybių narių įsivertinimą, o ne atliekama nepriklausomo subjekto; todėl rekomenduoja, kad Komisija pagerintų reikalavimų laikymosi įvertinimą ir mano, kad reikėtų stebėti teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad neįgaliųjų teisės būtų gerbiamos, įskaitant, pavyzdžiui, įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 261/2004 (15); |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad visiems su prieinamumu susijusiems įsipareigojimams įgyvendinti reikalingas pakankamas finansavimas ES, nacionaliniu ir vietos lygmeniu; ragina ES užtikrinti, kad visos finansavimo programos būtų prieinamos ir kad jose būtų laikomasi universalios paskirties principo ir jose būtų atskiras prieinamumui skirtas biudžetas; ragina valstybes nares padidinti viešąsias investicijas, siekiant užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems tiek fizinėje, tiek skaitmeninėje aplinkoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti prieinamumą, finansuojant informacinių ir ryšių technologijų plėtrą ir remiant iniciatyvas, įskaitant pradedančiąsias įmones, kurios pasitelkdamos technologijų naujoves veikia neįgaliųjų saugumo srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tyrimą ir geriausios savarankiško gyvenimo praktikos panaudojimą ES; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, būtinų užtikrinti, kad pagalbos numeris 112 būtų visapusiškai prieinamas visiems bet kokio tipo negalią turintiems asmenims ir kad visi nelaimių rizikos mažinimo politikos ir programų aspektai būtų įtraukūs ir prieinami visiems neįgaliesiems; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra susirūpinęs, kad viešųjų pirkimų ex-ante sąlyga pirkti prieinamai prieš pasirašant viešojo pirkimo sutartį yra nepakankamai įgyvendinta nacionaliniu lygmeniu; todėl rekomenduoja sukurti portalą, panašiai kaip žaliojo viešojo pirkimo atveju, kuriame būtų pateikiamos visos prieinamumo gairės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai rekomenduoja užtikrinti, kad skundų dėl keleivių teisių procedūros būtų visapusiškai prieinamos ir palankios neįgaliesiems, ir pavesti daugiau ir vienodai stiprių vykdymo užtikrinimo pareigų nacionalinėms vykdymo užtikrinimo įstaigoms (angl. NEB); |
| --- | --- |

12.

| 13. | ypač pabrėžia, kad prieinamumo principas yra esminis JT neįgaliųjų teisių konvencijos principas ir būtina sąlyga norint naudotis kitomis konvencijoje įtvirtintomis teisėmis; pabrėžia, kad ES piliečių pateiktose peticijose nuolat skundžiamasi dėl prieinamumo stokos arba architektūros sukuriamų kliūčių; pabrėžia, kad teisė į prieinamumą, kaip apibrėžta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnyje, turi būti įgyvendinama visapusiškai užtikrinant, kad neįgalieji galėtų naudotis prieiga prie savo aplinkos, transporto, viešosios infrastruktūros ir paslaugų, taip pat informacijos ir ryšių technologijų; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad prieinamumas būtų svarbus prioritetas ir kad šis klausimas būtų geriau integruotas į visas su neįgalumu susijusios politikos sritis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad bendrosios skaitmeninės rinkos strategija turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinta visapusiška neįgaliųjų prieiga visais aspektais; |
| --- | --- |

14.

Dalyvavimas

| 15. | palankiai vertina ES neįgaliojo kortelės projektą; Ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis įtraukti visas šalis į ateities ilgalaikę iniciatyvą, siekiant įgyvendinti tokią pat aprėptį kaip Europos automobilinių statymo kortelės atveju, ir įtraukti prieigos paslaugas, kuriomis naudojantis galima dalyvauti kultūriniame gyvenime ir turizmo srityje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra susirūpinęs dėl to, kad toliau naudojamas medicininis negalios modelis, pagal kurį dėmesys sutelkiamas į neįgaliųjų ligų diagnozavimą, o ne į aplinkos kliūtis, su kuriomis jie susiduria; ragina Komisiją inicijuoti šio metodo peržiūrą, ypač duomenų rinkimo srityje; ragina valstybes nares ieškoti būdų dirbti siekiant bendros negalios apibrėžties; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina pažangą, susijusią su Marakešo sutartimi; pabrėžia, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo 2017 m. vasario 14 d. nuomonėje pareiškė, kad ES turi išimtinę kompetenciją sudaryti Marakešo sutartį, kadangi visi šios sutarties įsipareigojimai patenka į sritį, kuriai iš esmės jau taikomos bendros ES taisyklės; rekomenduoja ES ir valstybėms narėms parengti veiksmų planą, siekiant užtikrinti, kad ši sutartis būtų visiškai įgyvendinta; ragina ES neratifikuoti versijos, susijusios su ekonomine našta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | laikosi nuomonės, kad Europos fondai struktūriniai fondai privalo, ypač per kitą programavimo laikotarpį, laikytis JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir turėtų suteikti pirmenybę toliau skatinti deinstitucionalizavimą ir taip pat finansuoti paramos paslaugas, kuriomis būtų siekiama padėti neįgaliesiems įgyvendinti teisę savarankiškai gyventi bendruomenėje; mano, kad Komisija turėtų atidžiai stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina ex ante sąlygas dėl perėjimo nuo institucinių prie bendruomenės paslaugų, kurios turi būti konkrečios ir nuolat bei skaidriu būdu įvertintos kokybės; mano, kad ES finansuojamuose projektų pasiūlymuose, be kita ko, pagal Europos strateginių investicijų fondo programą ir Europos investicijų banko paskolas, turėtų būti laikomasi prieinamumo taisyklių, parengtų pagal universalios paskirties principą; mano, kad siekiant šių tikslų remtis vien tik finansinėmis priemonėmis negalima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę laisvai bendrauti, atsižvelgiant į neįgalumo formą, ir pabrėžia, kad tai turi lemiamą reikšmę aktyviam neįgaliųjų pilietiškumui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiškia susirūpinimą dėl dalyvavimo kliūčių, su kuriomis visoje Europoje susiduria globojami ir įstaigose gyvenantys asmenys, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad veiksnumo netekę asmenys galėtų naudotis visomis Europos Sąjungos sutartyse ir teisės aktuose įtvirtintomis teisėmis; ragina valstybes nares skatinti dalyvavimą spartinant deinstitucionalizavimo procesą ir pakaitinio sprendimų priėmimo pakeitimą remiamu sprendimų priėmimu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją, rengiant savo reguliarias ataskaitas dėl Tarybos direktyvų 93/109/EB (16) ir 94/80/EB (17) įgyvendinimo, įtraukti vertinimą, ar šios direktyvos aiškinamos pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos 29 straipsnį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad neįgalios moterys ir mergaitės patiria dvejopą diskriminaciją – dėl lyties ir dėl negalios sutapimo ir gali patirti daugialypę diskriminaciją, kai daugeliu atveju prie lyties ir negalios prisideda seksualinė orientacija, amžius, religija ar etninė priklausomybė; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dar kartą pažymi, kad neįgalios moterys dažnai yra nepalankesnėje padėtyje nei jų neįgalūs kolegos vyrai ir joms dažniau gresia skurdas ir socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad Europos lyčių lygybės institutas Europos ir valstybių narių lygmeniu turėtų pateikti gaires dėl specifinės neįgalių moterų ir mergaičių padėties ir aktyviai dalyvauti palaikymo veikloje siekiant užtikrinti lygias teises ir kovoti su diskriminacija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad kova su neįgaliųjų skurdu ir socialine atskirtimi yra glaudžiai susijusi su sąlygų pagerinimu šeimos nariams, kurie dažnai yra neapmokami slaugytojai, nelaikomi samdomaisiais darbuotojais; todėl ragina valstybes nares pateikti nacionalines neformaliųjų slaugytojų, kurie dažniausiai yra neįgaliųjų giminaitės moterys, paramos strategijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad daugėja pagyvenusių žmonių ir kad, remiantis PSO duomenimis, moterų negalia dažnesnė, ir šis reiškinys ypač susijęs su moterimis dėl to, kad jų tikėtina gyvenimo trukmė ilgesnė; todėl pabrėžia, kad neįgalių moterų skaičius proporcingai didės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia mikrofinansinių priemonių vertę darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui; ragina valstybes nares užtikrinti, kad neįgalios moterys galėtų lengviau pasinaudoti tokiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti savarankišką neįgaliųjų gyvenimą, būtina remti su produktų, skirtų padėti neįgaliesiems kasdienėje veikloje, kūrimu susijusius tyrimus ir naujoves; |
| --- | --- |

28.

Lygybė

| 29. | pabrėžia, kad lygybė ir nediskriminavimas yra strategijos dėl negalios pagrindas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją savo dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ atkreipti dėmesį į negalią; |
| --- | --- |

30.

| 31. | labai apgailestauja dėl užsitęsusios Europos Vadovų Taryboje aklavietės, susijusios su pažanga siekiant priimti direktyvą dėl kovos su diskriminacija ir ragina valstybes nares prisidėti prie horizontalios kovos su diskriminacija direktyvos (18), ieškant pragmatiško sprendimo, kuriuo išplečiama apsauga nuo diskriminacijos įtraukiant visas neįgaliųjų gyvenimo sritis, įskaitant atsisakymo sudaryti tinkamas sąlygas pripažinimą diskriminacijos ir daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos forma, priėmimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nerimauja dėl turimų duomenų apie neįgaliųjų diskriminaciją ir išnaudojimą; vis dar yra susirūpinęs dėl nepranešimo atvejų dėl skundų ir pranešimų pateikimo mechanizmų neprieinamumo bei pasitikėjimo ir informuotumo apie teises trūkumo; pabrėžia, kad turėtų būti renkami pagal lytį suskirstyti duomenys, ir šiuo požiūriu rekomenduoja sukurti naują duomenų rinkimo metodą, visų pirma tais atvejais, kai atsisakoma vežti ir suteikti pagalbą arba jos nesuteikti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos nacionalinės lygybės įstaigos turėtų kompetenciją negalios klausimais ir pakankamai išteklių ir savarankiškumo, kad galėtų nukentėjusiesiems nuo diskriminacijos teikti būtiną pagalbą ir užtikrinti, kad kartu su bet kokiu kompetencijos išplėtimu būtų didinami žmogiškieji ištekliai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina ES ir valstybes nares finansuoti neįgaliųjų, jų organizacijų, profesinių sąjungų, darbdavių federacijų, lygybės įstaigų ir valstybės tarnautojų mokymus apie nediskriminavimo, apimančio daugialypę ir tarpsektorinę diskriminaciją, principą ir tinkamų sąlygų sudarymą, ir parengti geriausios patirties modelius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ES plėtoti tyrimų programas, skirtas įtvirtinti lygybės principus, rengiant vėlesnio laikotarpio mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

35.

Įdarbinimas

| 36. | pažymi, kad galimybė patekti į darbo rinką yra holistinė problema, kuriai spręsti reikia paramos įgyvendinimo priemonių, kurios padėtų sukurti tiek darbdaviui, tiek ir darbuotojui naudingą situaciją, užtikrinant socialinę įtrauktį ir kuri turi apimti prieinamas įdarbinimo procedūras, prieinamą transportą iš darbo ir į jį, kopimą karjeros laiptais ir nuolatinį mokymą, taip pat tinkamų sąlygų sudarymą ir prieinamų darbo vietų kūrimą; ragina Komisiją atnaujinti Gerosios remiamo neįgaliųjų įdarbinimo ES ir ELPA-EEE praktikos sąvadą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina priimti pozityviosios diskriminacijos priemones, įskaitant minimalaus turinčių galimybę įsidarbinti viešajame ir privačiajame sektoriuose neįgaliųjų procento patvirtinimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | apgailestauja dėl to, kad atsisakymas sudaryti tinkamas sąlygas nėra diskriminacija pagal Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvą (19), ir tai kritikavo JT neįgaliųjų teisių komitetas; primena, kad Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvos 1 straipsnyje draudžiama visų formų diskriminacija dėl negalios; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad „pašalpų spąstai“ nebūtų kliūtimi dalyvauti darbo rinkoje, ir prašo neįgalumo išmokų atskyrimo nuo finansinės paramos, atsižvelgiant į papildomos priežiūros ir kitus neįgalių asmenų poreikius, kurių jie gali turėti, tokiu būdu jiems suteikiant galimybes gyventi orų gyvenimą ir patekti į darbo rinką; ragina valstybes nares užtikrinti, kad įsidarbinus, su negalia susijusios pašalpos niekada nebūtų nutraukiamos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją remti socialines įmones laikantis Bratislavos deklaracijoje ir Madrido deklaracijoje dėl socialinės ekonomikos, kaip svarbaus neįgaliųjų galimybių įsidarbinti šaltinio, nustatytų principų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | siūlo valstybėms narėms, laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos, apsvarstyti galimybę pašalinti visas teisines galimybių įsidarbinti kliūtis, įskaitant tokias kaip priemonės, kurios prieštarauja JT neįgaliųjų teisių konvencijos 12 straipsnio nuostatoms ir kurios trukdo neįgaliesiems pasirašyti darbo sutartis, atidaryti banko sąskaitą ir turėti galimybę pasinaudoti jų pinigais ir dėl kurių jie lieka finansiškai atskirti, arba nacionalinės sąlygos, pagal kurias tam tikrų kategorijų neįgalieji pripažįstami negalinčiais dirbti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia veiksmingų reintegracijos ir reabilitacijos bei aktyvinimo ir išlaikymo priemonių, kuriomis sudaromos sąlygos žmonėms grįžti į darbą arba likti jame po ligos arba fizinės, protinės arba emocinės negalios nustatymo, svarbą senėjančioje visuomenėje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad neįgaliesiems ir jų partneriams užkrovus jiems teikiamos pagalbos išlaidų naštą sumažėja ne tik jų dabartinės pajamos, bet ir jų įsidarbinimo galimybės ir senatvės pajamos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | supranta, kad profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemonės, įskaitant savanoriškas lanksčias ir įtraukias darbo sąlygas, pvz., pažangaus darbo modeliai, nuotolinis darbas ir lanksčios darbo valandos, gali būti palankios neįgaliesiems ir daryti teigiamą poveikį visų asmenų psichikos sveikatai, užtikrindamos saugumą ir stabilumą; tačiau nerimauja, kad skaitmeninė darbo aplinka gali būti nauja kliūtimi, jeigu ji nėra prieinama ir jei joje nėra sudaromos tinkamos sąlygos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją į būsimas ataskaitas įtraukti gerosios ir blogosios praktikos pavyzdžių, kad darbdaviai galėtų veiksmingai įgyvendinti su negalia susijusius teisės aktus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | yra susirūpinęs, kad kai kuriose valstybėse narėse neįgaliųjų socialinėse įmonėse dirbantys neįgalieji nėra oficialiai pripažįstami darbuotojais pagal įstatymą, jiems mokamas mažesnis nei minimalus darbo užmokestis ir jie neturi tokių pat socialinių privilegijų kaip nuolatiniai darbuotojai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ypač yra susirūpinęs dėl neįgalių jaunuolių ir asmenų, kurie buvo bedarbiais ilgesnį laikotarpį; ragina valstybes nares dirbti siekiant integruoti juos į darbo rinką pirmumo tvarka, pvz., įsteigiant specialiuosius karjeros konsultacijų centrus, siekiant teikti konsultacijas studentams ir jauniems bedarbiams dėl jų būsimos karjeros, arba vykdant Jaunimo garantijų programą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti įvairovę kaip ekonominį argumentą ir skatinti įvairovės chartijas, kuriose būtų propaguojama darbo vietoje neįgaliųjų sukuriama pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina ES užtikrinti, kad neįgaliųjų ir jų šeimų teisės būtų įtrauktos į siūlomą teisės aktų dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros rinkinį; |
| --- | --- |

49.

Švietimas ir mokymas

| 50. | yra susirūpinęs dėl to, kad skirtingose ES valstybėse narėse daugelis neįgalių vaikų lieka neįtraukti į kokybišką integracinį išsilavinimą dėl, pavyzdžiui, segregacinės politikos, taip pat dėl architektūros kliūčių, kurios tampa diskriminacijos forma neįgalių vaikų ir jaunimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad švietimas ir profesinis mokymas yra labai svarbūs neįgaliųjų galimybėms įsidarbinti ir kad darbdaviai turėtų įsitraukti į neįgaliųjų poreikių integravimo procesą, taip pat, bet ne tik, atsižvelgti į naujų technologijų teikiamas galimybes tokiose srityse, kaip darbo paieškos, asmeninio tobulėjimo ir didesnio savarankiškumo sritys; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares visiems neįgaliesiems pašalinti teisines, fizines ir organizacines kliūtis ir užtikrinti įtraukaus lavinimo ir mokymosi visą gyvenimą sistemas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | siūlo ES institucijoms ir valstybėms narėms užtikrinti tinkamų sąlygų stažuotojams sudarymą ir prašo užtikrinti, kad paraiškų teikimas stažuotėms būtų prieinamas ir kad konkrečios stažuotės būtų siūlomos neįgaliesiems, įskaitant darbdavius paskatomis motyvuojamas stažuotes; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina ES institucijas ir valstybes nares užtikrinti, kad programa „Erasmus+“ ir kitos jaunimo programos, pvz., Jaunimo garantijų iniciatyva ir Europos solidarumo korpusas, būtų visapusiškai prieinamos neįgaliesiems, sudarant tinkamas asmeniniams poreikiams pritaikytas sąlygas, ir kad neįgalieji galėtų susipažinti su informacija apie jų prieinamumo teises, siekiant paskatinti jų dalyvavimą; šiuo tikslu rekomenduoja kuo labiau išnaudoti esamas priemones, pvz., konferencijoje „MappED!“ pateiktą įtraukią judumo platformą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja, kad į Naują įgūdžių darbotvarkę neįtrauktas konkretus tikslas, susijęs su neįgaliaisiais; pabrėžia, kad dėl dabartinio nepakankamo užimtumo ir neįgaliųjų diskriminavimo darbo rinkoje taip pat prarandami vertingi įgūdžiai; todėl ragina Komisiją atsižvelgti į neįgaliųjų poreikius visose būsimose su įgūdžiais susijusiose iniciatyvose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primygtinai ragina valstybes nares kurti veiksmingas priemones, kuriomis būtų siekiama kovoti su neįgalių moksleivių atskirtimi ir atmetimu mokyklose ir mokymosi aplinkoje ir, atsižvelgiant į tai, parengti nacionalines perėjimo programas, kuriomis siekiama užtikrinti kokybišką įtraukų švietimą ir profesinį mokymą, tiek formalųjį, tiek neformalųjį, įskaitant skirtą neįgaliesiems, kuriems būtina aukšto lygio parama, vadovaujantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto rekomendacijomis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia mokymo penalo mokymo ir perkvalifikavimo svarbą, visų pirma siekiant padėti sudėtingų poreikių turintiems asmenims; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rekomenduoja geriau išnaudoti Specialiojo ugdymo plėtros agentūros galimybes, siekiant kuo geriau išnaudoti jos esamus įgaliojimus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pažymi, kad itin svarbu rengti mokytojus ir trenerius darbui su neįgaliais vaikais ir teikti jiems tinkamą pagalbą; ragina valstybes nares parengti mokytojams ir treneriams su įtraukiu švietimu susijusias mokymo ir nuolatinio profesinio tobulinimosi programas, kurias rengiant dalyvautų įvairūs suinteresuotieji subjektai, ypač neįgaliesiems ir neįgaliems specialistams atstovaujančios organizacijos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina, atsižvelgdamas į tai, kad daug neįgalių ir (arba) specialiųjų ugdymo poreikių turinčių jaunuolių nebaigia mokyklos, toliau nagrinėti mokymosi visą gyvenimą teikiamas galimybes ir pasiūlyti patrauklių alternatyvų; mano, kad mokymosi visą gyvenimą programų neįgaliesiems populiarinimas yra itin svarbi Europos strategijos dėl negalios dalis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina mokytojų, darbuotojų, valdymo įstaigų, neįgalių studentų ir mokinių keitimąsi geriausia patirtimi įtraukaus švietimo ir mokymosi visą gyvenimą srityse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nepaisant gerėjančios padėties, neįgaliesiems vis dar kyla didelė nedarbo rizika ir kad mažiau nei 30 proc. jų yra įgiję tretinį ar jam prilygstantį išsilavinimą, o jį įgijusių žmonių, neturinčių negalios, yra maždaug 40 procentų; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją ypatingą dėmesį skirti sunkumams, su kuriais neįgalūs ir (arba) specialiųjų ugdymo poreikių turintys jaunuoliai susiduria pereidami iš vidurinio ir aukštojo mokslo ir (arba) profesinio mokymo į darbo sritį; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina ES viešojo sektoriaus institucijas ir įmones įgyvendinti įvairovės politiką ir nacionalines įvairovės chartijas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad neįgalių jaunuolių fizinis aktyvumas yra mažesnis nei sveikų jaunuolių ir kad mokykla turi didelę reikšmę sveiko gyvenimo būdo formavimui; todėl pabrėžia, kad svarbu skatinti didesnį neįgalių jaunuolių fizinį aktyvumą; ragina valstybes nares skubiai pašalinti visas esamas kliūtis, kurios trukdo neįgaliesiems ar specialiųjų poreikių turintiems asmenims užsiimti sporto veikla; |
| --- | --- |

64.

| 65. | primena, kad reikia panaikinti skaitmeninę atskirtį ir užtikrinti, kas neįgalieji galėtų visapusiškai naudotis skaitmeninės sąjungos teikiamomis galimybėmis; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu gerinti neįgaliųjų skaitmeninius įgūdžius ir gebėjimus, būtent vykdant pagal programą „Erasmus+“ finansuojamus projektus, ir ragina valstybes nares užtikrinti pažeidžiamų piliečių, įskaitant neįgaliuosius, apsaugą internete, taikant veiksmingas priemones, apsaugančias nuo neapykantą kurstančios kalbos, patyčių kibernetinėje erdvėje ir visų formų diskriminacijos internete, ir stiprinti skaitmeninio raštingumo ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymą tiek neformaliojo, tiek formaliojo švietimo sistemose; be to, ragina valstybes nares suteikti galimybę neįgaliems vaikams nemokamai naudotis tinkamomis technologinėmis švietimo priemonėmis, suteikiančiomis jiems galimybę visapusiškai dalyvauti ugdomojoje ir mokomojoje veikloje; |
| --- | --- |

65.

Socialinė apsauga

| 66. | ragina Komisiją užtikrinti, kad 2030 m. ES strategijoje būtų numatyti konkretūs veiksmai, kuriais visoje ES būtų skatinamos įtraukios socialinės apsaugos sistemos, kuriomis būtų užtikrintos galimybės neįgaliesiems gauti pašalpas ir naudotis paslaugomis per visą gyvenimo ciklą; ragina valstybes nares neįgaliesiems nustatyti minimalią socialinę apsaugą, kuria būtų užtikrintas tinkamas jų gyvenimo lygis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina teisėkūros institucijas apsvarstyti galimybę įtraukti neįgaliuosius kaip konkrečią tikslinę grupę į Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentą (20); |
| --- | --- |

67.

| 68. | primygtinai ragina valstybes nares taikyti abipusio pripažinimo principą, vykdant negalios vertinimą ir nustatymą, kuriuose reikėtų vadovautis ir jie neturėtų pakenkti žmogaus teisėmis grindžiamam JT neįgaliųjų teisių konvencijos negalios modeliui, atsižvelgiant į aplinkos ir socialines kliūtis, su kuriomis susiduria asmuo, ir įtraukiant visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, siekiant užtikrinti, kad neįgalių asmenų gyvenimo lygiui pavojaus nekeltų, pavyzdžiui, ekonominio koregavimo programos; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į Europos socialinių teisių ramstį būtų įtraukti visi negalios aspektai; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rekomenduoja, kad Europos socialinio fondas (ESF), Europos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) ir būsimos ES socialinės lėšos būtų naudojamos ne tik užimtumo skatinimo priemonėms, bet ir socialinei įtraukčiai; pabrėžia reabilitacijos kaip socialinės įtraukties, kuria siekiama užtikrinti, kad neįgalieji liktų aktyvūs bendruomenėje, svarbą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rekomenduoja valstybėms narėms imtis konkrečių priemonių, pvz., teikti finansinę pagalbą ir laikiną slaugą, kuriomis visoje ES būtų skatinamos įtraukios socialinės apsaugos sistemos, kuriomis visiems neįgaliesiems būtų užtikrintos pašalpos ir galimybės naudotis paslaugomis per visą gyvenimo ciklą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad denistitucionalizuojant neįgaliuosius niekada neatsirastų benamystė dėl priežiūros paslaugoms teikti tinkamų ir (arba) prieinamų būstų stokos bendruomenėje; |
| --- | --- |

72.

Sveikata

| 73. | ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti 2011 m. Direktyvą dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (21); rekomenduoja Komisijai į šios Direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę įtraukti tvirtą negalios aspektą, siekiant neįgaliesiems užtikrinti galimybę gauti įperkamas ir kokybiškas tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas; todėl ragina Komisiją atlikti šios Direktyvos poveikio vertinimą, siekiant ją suderinti su JT neįgaliųjų teisių konvencija, ir paruošti ES masto gaires dėl negalios integravimo į nacionalinių informacijos centrų darbą, nustatant bendrus veiksmingumo kriterijus, įskaitant konkrečiai negaliai skirtas rekomendacijas; ragina valstybes nares deramai šviesti ir mokyti sveikatos priežiūros darbuotojus apie specialius neįgaliųjų poreikius; |
| --- | --- |

73.

| 74. | yra susirūpinęs dėl žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant pažeidimus, teikiant psichikos sveikatos ir priežiūros paslaugas, nes tai daugeliu atvejų turėjo didelį poveikį teikiamų paslaugų kokybei, ir primena, kad šios paslaugos turi būti orientuotos į pasveikimą, tinkamai finansuojamos ir teikiamos pagal žmogaus teisėmis pagrįstą modelį; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina valstybes nares užtikrinti tokias psichikos sveikatos priežiūros paslaugas, kurias teikiant vadovaujamasi veiksnumu ir būtų reikalaujama, kad informacija pagrįstą sutikimą dėl gydymo arba stacionaraus gydymo duotų pats neįgalusis, o ne pakaitinis sprendimus priimantis žmogus, taip pat atsižvelgiant į pagalbines sprendimų priėmimo priemones; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją užtikrinti, kad e. sveikatos, sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugos būtų visiškai prieinamos ir saugios naudoti visiems neįgaliesiems, įskaitant protinę negalią ir sudėtingus poreikius turinčius asmenis ir jų šeimos narius; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nedelsiant spręsti bendro galimybių neįgaliesiems naudotis įvairių sričių specialistų priežiūra trūkumo problemą ir, kai tokių galimybių esama, ilgo pacientų laukimo problemą, nes tai yra didelė vienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros srities prevencija ir gydymu kliūtis, dažnai nulemianti neįgalaus paciento būklės pablogėjimą ir naštą sveikatos priežiūros sistemoms, kurios būtų galima išvengti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos priežiūros sistemos turėtų užtikrinti, jog seksualinė prievarta ir (arba) išnaudojimas būtų nustatomi, apie juos būtų pranešama ir vykdoma jų prevencija; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primygtinai ragina valstybes nares padidinti daugiadalykio vertinimo ir pakartotinio vertinimo paslaugų suaugusiems asmenims su negalia skaičių, siekiant parengti tikslinius planus, kurie galėtų būti įgyvendinami panaudojant teritorinius išteklius (pvz., priežiūros paslaugos, teikiamos namuose, dienos centruose, apgyvendinimo įstaigose), atitinkančius nustatytus asmens biopsichosocialinius reikalavimus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai naudotis Europos referencijos centrų tinklų sistema siekiant sukurti neįgaliesiems apskritai ir ypač retą negalią turintiems asmenims skirtas daugiadalykės ir specializuotos sveikatos priežiūros paslaugas ir išplėsti galimybes jomis naudotis; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad Komisija ES sveikatos priežiūros darbuotojų veiksmų plane ir ES darbotvarkėje dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų skiria nepakankamai dėmesio negaliai, nes ji nėra konkrečiai aptarta nė viename iš šių dviejų tekstų; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkreipia dėmesį į sėkmingą antrąjį bendrųjų veiksmų demencijos srityje planą, ir sykiu tikisi, kad per ateinančius trejus metus Naujoviškų vaistų iniciatyvoje dalyvaujančios farmacijos įmonės skirs papildomų lėšų; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją pateikti strategiją dėl pagalbos asmenims su rimta negalia mirus jų artimiesiems, kurie buvo atsakingi už jų kasdienę globą (plg. Italijoje neseniai patvirtintas įstatymas „dopo di noi“); |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją išsamiai išanalizuoti JT baigiamųjų pastabų ir savo pažangos ataskaitos skirtumus, konkrečiai susijusius su Europos strategijos dėl negalios prioritetine sveikatos sritimi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina nuosekliai skatinti teikti vietos lygmens akušerines paslaugas valstybėse narėse kaip viešąją paslaugą, siekiant sumažinti atvejų, kai negalią lemia gimdymo komplikacijos, ir užtikrinti saugų gimdymą ir motinoms, ir kūdikiams, atsižvelgiant į PSO saugaus gimdymo užtikrinimo vadovą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | džiaugiasi pažanga, padaryta Europos nuotolinės medicinos sektoriuje, kuri gali iš esmės pakeisti neįgaliųjų galimybes naudotis paslaugomis; taip pat mano, kad 4G ryšio technologijų plėtra, 5G ryšio iškilimas ir plintantis daiktų internetas padės patobulinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą neįgaliesiems; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos sveikatos priežiūros technologijų sektoriui nebūtų užkraunama našta dėl perteklinio reglamentavimo ir kad jis turėtų pakankamai galimybių gauti finansavimą. |
| --- | --- |

86.

Išorės veiksmai

| 87. | ragina Europos Sąjungos išorės veiksmus visapusiškai suderinti su JT neįgaliųjų teisių konvencija; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina ES užtikrinti, kad vystomasis bendradarbiavimas ir humanitarinė veikla būtų visiškai prieinami ir įtraukūs neįgaliesiems; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina ES į oficialios paramos vystymuisi ataskaitas įtraukti neįgaliųjų teisių rodiklį; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina ES užtikrinti, kad jai tektų svarbiausias vaidmuo užtikrinant, kad neįgalieji neliktų nuošalyje vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos srityje, kaip įpareigota Europos konsensuse dėl vystymosi, ir įtraukti kovą su daugialype diskriminacija, su kuria susiduria neįgalieji ir atskirtos grupės; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina Komisiją atlikti vadovaujamą vaidmenį užtikrinant, kad darnaus vystymosi tikslai išorės veiksmų srityje būtų įgyvendinami atsižvelgiant į neįgaliųjų poreikius, nepriklausomai nuo naujos Europos strategijos dėl negalios, patvirtinant aiškų, skaidrų ir įtraukų veiksmų planą šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | apgailestauja, kad ES darnaus vystymosi tikslų užimtumo rodiklyje nėra išskirta negalia; ragina ES, bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, skatinti duomenų išskaidymą pagal negalios tipą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina ES ir partnerius įtraukti neįgaliuosius ir jiems atstovaujančias organizacijas į visus politikos formavimo ir projektų etapus, be kita ko, vietos lygmeniu šalyse partnerėse, aktyviai dalyvaujant neįgaliųjų organizacijoms; |
| --- | --- |

93.

| 94. | dar kartą pabrėžia, kad šalyse, kuriose vyksta konfliktai, ir konflikto zonose neįgalios moterys dažnai susiduria su dar didesniais iššūkiais; todėl pabrėžia, kad būtina apsaugoti neįgalias moteris vykdant Europos Sąjungos išorės politiką; |
| --- | --- |

94.

ES institucijų įsipareigojimai

| 95. | primygtinai ragina ES institucijas užtikrinti savo išorės ir vidaus interneto svetainių funkcijų, turinio, dokumentų, vaizdo įrašų ir saityno paslaugų, įskaitant viešas konsultacijas, prieinamumą ir viešas ataskaitas apie interneto svetainių prieinamumo gairių, rekomendacijų ir įpareigojimų atitiktį ir jų laikymąsi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | apgailestauja, kad valstybėse narėse INSIGN projektas, kuriuo nepriklausomos komunikacijos galimybė suteikiama kurtiesiems ir neprigirdintiesiems vykstant jų sąveikai su ES institucijomis, juos sujungiant su vertėjais žodžiu į gestų kalbą ir titruotojais, vis dar nėra įgyvendintas, nors Komisija finansavo paslaugų platformos prototipo, kuris 2014 m. buvo sėkmingai išbandytas Europos Parlamente, kūrimą; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina ES institucijas, pateikus paprastą prašymą, suteikti prieigą prie visų savo viešų posėdžių, be kita ko, teikiant vertimo žodžiu į gestų kalbą paslaugas, kalbos vertimo į tekstą paslaugas ir dokumentus, teikiamus Brailio raštu, taip pat kitais stambių rašmenų ir alternatyviaisiais komunikacijos būdais ir fiziniu jų pastatų prieinamumu; pripažįsta sunkumus teikti visų posėdžių tiesioginių srautinių transliacijų ir vaizdo įrašų subtitrus; vis dėlto ragina institucijas toliau stebėti technologijų pokyčius šioje srityje, kad ateityje būtų pagerintas prieinamumas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pataria Europos institucijoms, laikantis ES daugiakalbystės politikos, pirmenybę teikti vertimui žodžiu iš ne tarptautinės gestų kalbos ir į ją, o vertimui iš nacionalinės (-ių) gestų kalbos (-ų), ir į ją (jas); |
| --- | --- |

98.

| 99. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų teritorijoje vyksiantys rinkimai į Europos Parlamentą būtų prieinami visiems asmenims, kurie šiuo metu gyvena įstaigose ir (arba) yra globojami, ir kad šie asmenys būtų įtraukti į minėtuosius rinkimus; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pripažįsta, kad stinga prieinamų ir įtraukių rinkimo procesų, skirtų neįgaliesiems, ypač asmenims, turintiems psichikos ir (arba) intelekto sutrikimų, tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu; primygtinai ragina Europos Parlamentą užtikrinti, kad jo komunikacijos medžiaga, susijusi su Europos Parlamento rinkimais, būtų visapusiškai prieinama; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina Europos mokyklas, vaikų darželius ir popamokinius centrus suteikti kokybišką, įtraukų ir JT neįgaliųjų teisių konvenciją atitinkantį ugdymą visiems ES darbuotojų vaikams, įskaitant turinčius sudėtingų ar daug paramos reikalaujančių poreikių; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina ES savo institucijose padėti sudaryti neįgaliesiems tinkamas sąlygas ir jiems teikti kitų formų užimtumo paramą, pvz., ES institucijose pritaikyti darbuotojams pažangaus darbo modelį, įskaitant neįgaliems akredituotiems Parlamento nario padėjėjams; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina Komisiją peržiūrėti bendrosios sveikatos draudimo sistemos bendrąsias taisykles, įgyvendinimo nuostatas, taikymo sritį, nuostatas dėl negalios, šios sistemos prieinamumą ir praktinį taikymą, siekiant ją suderinti su JT neįgaliųjų teisių konvencija; |
| --- | --- |

103.

| 104. | primygtinai ragina visas ES institucijas, organus ir įstaigas įsteigti informacinius centrus ir pabrėžia, kad reikalingas horizontalus tarpinstitucinis visų generalinių direktoratų ir ES institucijų veiklos koordinavimo mechanizmas; ragina nustatyti reikiamą bendradarbiavimo tvarką, kuri būtų JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo strategijos dalis; |
| --- | --- |

104.

| 105. | primygtinai ragina institucijas patvirtinti visapusišką įdarbinimo, išlaikymo ir skatinimo politiką, įskaitant laikinas skatinimo priemones, siekiant aktyviai ir iš esmės padidinti neįgalių (įskaitant psichosocialinių ir intelekto sutrikimų turinčius asmenis) nuolatinių darbuotojų ar sutartininkų ir stažuotojų skaičių, laikantis Direktyvos 2000/78/EB 5 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pabrėžia Europos Parlamento jungtinės neįgaliųjų teisių gynimo grupės vaidmenį įgyvendinant Europos strategiją dėl negalios pagal Jungtinių Tautų konvenciją: ši grupė yra platforma, suburianti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų narius ir organizacijų bei pilietinės visuomenės atstovus tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis; pabrėžia, kad ši jungtinė grupė yra labai tinkamas forumas siekiant paskatinti diskusijas ir debatus, kad būtų galima užtikrinti strategijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina Europos institucijas visapusiškai konsultuotis su neįgaliais darbuotojais ir Parlamento nariais ir veiksmingai juos įtraukti rengiant, įgyvendinant ir stebint vidaus taisykles, politiką ir praktiką, įskaitant Tarnybos nuostatus ir tinkamų sąlygų sudarymo ir prieinamumo nuostatas; |
| --- | --- |

107.

Pažangos ataskaitos ir baigiamųjų pastabų neatitiktis

| 108. | apgailestauja, kad ES institucijų interneto svetainės neatitinka AAA lygio prieinamumo standartų; ragina institucijas kuo greičiau užtikrinti atitiktį šiems standartams; |
| --- | --- |

108.

| 109. | apgailestauja, kad ES ir valstybių narių transporto teisės aktai vis dar nėra visapusiškai įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu; šiuo tikslu rekomenduoja visose valstybėse narėse įsteigti nacionalines vykdymo užtikrinimo įstaigas; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atkreipia dėmesį į padarytą pažangą užtikrinant geležinkelių prieinamumą; ragina taikyti tokio paties lygio prieinamumo taisykles visoms kitoms transporto rūšims, įskaitant keliones oro transportu, siekiant išspręsti saugumo ir prieinamumo konfliktą; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pažymi, kad Komisijos pažangos ataskaitoje horizontaliosios Direktyvos dėl vienodo požiūrio klausimas nenagrinėjamas; |
| --- | --- |

111.

| 112. | apgailestauja, kad mažai pažangos padaryta Europos Sąjungai ratifikuojant JT neįgaliųjų teisių konvencijos fakultatyvųjį protokolą; |
| --- | --- |

112.

| 113. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija iki šiol nesiėmė kompleksinės ir išsamios savo teisės akto peržiūros, kad užtikrintų visišką jo suderinimą su JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatomis; |
| --- | --- |

113.

| 114. | palankiai vertina atnaujintą priemonių, įskaitant neseniai priimtas priemones, sąrašą, tačiau apgailestauja, kad nebuvo peržiūrėta kompetencijų deklaracija ir kad į priemonių sąrašą nebuvo įtrauktos priemonės, kuriose neįgalieji konkrečiai neminimi, tačiau kurios visgi yra jiems aktualios; |
| --- | --- |

114.

| 115. | apgailestauja, kad Komisija nepadarė pažangos integruojant neįgalių moterų ir mergaičių teises į visas lyčių lygybės politikos sritis ir programas, o lyčių aspektą – į strategiją dėl negalios; |
| --- | --- |

115.

| 116. | džiaugiasi, kad ES pasirašė Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), ir ragina Tarybą nedelsiant ją ratifikuoti; |
| --- | --- |

116.

| 117. | apgailestauja, kad dabartinė Europos vaiko teisių politika nepakankami apima visapusišką teisėmis grindžiamą strategiją dėl neįgalių berniukų ir mergaičių ar jų teisių apsaugos priemones ir kad strategijoje dėl negalios nepakankamai sprendžiamas ir integruojamas neįgalių berniukų ir mergaičių teisių klausimas; ragina Komisiją, laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos, ypatingą dėmesį skirti neįgaliems vaikams; pabrėžia, kad ypač neįgalioms moterims ir mergaitėms būtini sektini pavyzdžiai; |
| --- | --- |

117.

| 118. | pažymi, kad ES nesurengė visapusiškos kampanijos siekiant didinti visuomenės informuotumą apie JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir, kaip kovoti su išankstiniu nusistatymu prieš neįgaliuosius; |
| --- | --- |

118.

Išsamios ir veiksmingos laikotarpio po 2030 m. strategijos dėl negalios kūrimas

Horizontalieji klausimai

| 119. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimąja strategija dėl negalios būtų siekiama visiškai įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją visose ES politikos srityse ir integruoti prieinamumo, dalyvavimo, nediskriminavimo ir lygybės aspektus, ji turėtų apimti visus JT neįgaliųjų teisių konvencijos straipsnius ir joje turėtų būti numatytas atitinkamas biudžetas, įgyvendinimo laikotarpis ir stebėsenos mechanizmas ir ji turėtų turėti tokią pat teisinę reikšmę kaip dabartinė strategija; supranta, kad strategija gali būti sėkminga tik tuo atveju, jeigu visi suinteresuotieji subjektai, įkaitant pilietinę visuomenę, visapusiškai dalyvauja; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pabrėžia, kad 2020–2030 m. strategija turėtų būti grindžiama kompleksine ir išsamia visų ES teisės aktų ir politikos sričių peržiūra, siekiant užtikrinti visišką jos derėjimą su JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatomis, taip pat joje turėtų būti pateikta peržiūrėta kompetencijų deklaracija; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ragina Komisiją skatinti taikyti priemones, susijusias su veiksminga reintegracija ir reabilitacija, siekiant sumažinti arba pašalinti ligos arba fizinės, protinės arba emocinės negalios poveikį asmens darbingumui; |
| --- | --- |

121.

| 122. | rekomenduoja, kad Komisija užtikrintų, kad visos būsimos strategijos ir dėl jų rengiamas konsultacijų procesas būtų skaidrus, suprantamas ir visiškai prieinamas ir kad į jį būtų įtraukti aiškūs rodikliai ir gairės; |
| --- | --- |

122.

| 123. | pažymi, kad ES darnaus vystymosi tikslų rodikliai neapima neįgaliųjų, kalbant apie 4 tikslą (švietimas), 5 tikslą (lyčių lygybė) ir 8 tikslą (deramas darbas ir ekonomikos augimas); ragina, kad būsimose strategijose būtų naudojamasi pasauliniais darnaus vystymosi tikslų rodikliais, skirtais stebėti, kaip įgyvendinami svarbiausi ES veiksmai ir politika užimtumo srityje; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad ateityje strategija dėl negalios būtų suderinama su kitomis ES iniciatyvomis ir strategijomis, siekiant skatinti užimtumo ir neįgalių asmenų įtrauktį, ypač moterų; |
| --- | --- |

124.

| 125. | rekomenduoja, kad laikotarpio po 2020 m. strategijoje būtų įtraukti viešieji pirkimai ir standartizacija, kaip horizontalieji klausimai, siekiant didinti neįgaliųjų galimybes įsidarbinti, taip pat rengti ir sudaryti palankias sąlygas valstybėms narėms keistis gerosios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES finansuojami projektai atitiktų JT neįgaliųjų teisių konvencijos žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį – nefinansuoti jokių projektų, kurių rezultatai būtų neprieinami neįgaliems, dėl kurių jie būtų atskirti ir kuriuos įgyvendinant būtų nesilaikoma prieinamumo standartų; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina Komisiją pasiūlyti prieinamą vertinimo priemonę užtikrinant nuolatinį stebėjimą, įskaitant konkrečių rodiklių ir konkrečių tikslų stebėjimą; |
| --- | --- |

127.

| 128. | ES ratifikavus Stambulo konvenciją, ragina ES ir valstybes nares priimti konkrečiais priemones, kuriomis būtų kovojama su smurtu prieš neįgalias moteris ir mergaites; ragina Komisiją parengti išsamią Europos kovos su smurtu prieš moteris strategiją, ypatingą dėmesį skiriant negalią turinčioms moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pripažįsta, kad negalią, ypač protinę negalią, turinčios moterys yra mažiau apsaugotos nuo smurto lyties pagrindu, seksualinio priekabiavimo ar kitokios prievartos; taip pat pripažįsta, kad dėl jų priklausomumo nuo kitų asmenų jos negali atpažinti prievartos arba apie ją pranešti; pabrėžia, kad reikia toliau užtikrinti tokį Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimą, kuris sudarytų sąlygas naudoti visų rūšių prievartai taikomas prevencines priemones ir smurto aukoms teikti kokybišką, prieinamą ir individualiai pritaikytą paramą; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ragina ES integruoti Europos strategiją dėl negalios į visus ES teisės aktus ir į Europos semestro procesą; todėl ragina rengiant strategiją dėl negalios po 2020 m. vykdyti atvirą struktūrinį ES ir neįgaliesiems atstovaujančių organizacijų dialogą; |
| --- | --- |

130.

| 131. | rekomenduoja į būsimą strategiją įtraukti esminį paramos paslaugų, kurias teikiant neįgalieji galėtų naudotis žmogaus teisėmis, vaidmenį; |
| --- | --- |

131.

| 132. | rekomenduoja, kad į būsimą strategiją būtų įtraukti klausimai, susiję su personalo mokymu, kuris yra būtinas, jeigu pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos principus turi būti teikiama parama; |
| --- | --- |

132.

Papildomos veiklos sritys

| 133. | primygtinai ragina įtraukti lygybės, lyties ir nediskriminavimo aspektus, įskaitant susijusius su daugialypę diskriminaciją patiriančiais neįgaliais LGBTQI asmenimis, į visas būsimos strategijos sritis; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kampanijas ir mokymus, siekiant didinti informuotumą apie JT neįgaliųjų teisų konvenciją ir būtinybę atsižvelgti į įvairovę kovojant su neįgaliųjų diskriminacija, stigmatizacija ir su išankstiniu nusistatymu prieš neįgaliuosius, psichosocialinę, mokymosi arba autizmo negalią turinčius asmenis; |
| --- | --- |

133.

| 134. | pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant įveikti stereotipus ir išankstinį nusistatymą prieš negalią ir, kad būtų pakeistos paplitusios atskiriančios socialinės normos; ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į visuomenės informavimo iniciatyvas, siekiant užtikrinti neįgalių asmenų kaip lygių piliečių apibūdinimą, nukreiptą prieš stereotipus, susijusius su neįgalumu; |
| --- | --- |

134.

| 135. | atkreipia dėmesį į lyties ir negalios veiksnių sankirtos problemą, ypač atsižvelgiant į informacija pagrįstą sutikimą dėl kontraceptinių priemonių naudojimo, priverstinės sterilizacijos ir galimybėmis naudotis reprodukcinėmis teisėmis; ragina valstybes nares apsvarstyti, ar reikia įvertinti savo teisės aktus šioje srityje; |
| --- | --- |

135.

| 136. | primygtinai ragina ES integruoti neįgalių vaikų teises į visas būsimos strategijos sritis; |
| --- | --- |

136.

| 137. | pripažįsta, kad veiksnumas yra viena iš būtinų sąlygų naudotis žmogaus teisėmis, įskaitant teisę balsuoti, ir kad bet kokia nauja strategija turi būti siekiama, kad remiantis negalia niekam nebūtų atimtas veiksnumas visose gyvenimo srityse; pabrėžia, kad šiuo tikslu ES patvirtinti tinkamas priemones, kuriomis turėtų užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų naudotis visomis teisėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos sutartyse ir teisės aktuose, pvz., teise į teisingumą, prekes ir paslaugas, įskaitant bankininkystės, užimtumo ir sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat balsuoti Europos Parlamento rinkimuose ir vartotojų teises pagal konvenciją, ir skatinti taikyti neprievartines priemones ir remiamą sprendimų priėmimą pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

137.

| 138. | primygtinai ragina Komisiją įtraukti visas įmanomas priemones į naują strategiją, siekiant užtikrinti, kad visų bet tipo negalią turinčių asmenų laisvė ir saugumas atitiktų konvencijos ir JT neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto nuostatas; |
| --- | --- |

138.

| 139. | primygtinai ragina Komisiją išsaugoti partnerystės principą būsimuose reglamentuose dėl finansavimo ir užtikrinti visapusišką jo laikymąsi; |
| --- | --- |

139.

| 140. | ragina Komisiją skatinti struktūrinį neįgaliųjų ir jiems atstovaujančių organizacijų dalyvavimą visuose sprendimų priėmimo procesuose, tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu, ir finansuoti neįgaliųjų organizacijų gebėjimų stiprinimą, kad jos galėtų struktūriškai dalyvauti priimant visus sprendimus dėl neįgaliųjų; ragina valstybes nares toliau rengti JT neįgaliųjų teisių konvencijos mokymus, siekiant užtikrinti, kad neįgalieji žinotų savo teises, kad būtų galima užkirsti kelią diskriminacijai; |
| --- | --- |

140.

| 141. | primena, kad JT neįgaliųjų teisių komitetas išreiškė didelį susirūpinimą dėl nesaugios neįgaliųjų padėties dabartinės migracijos krizės ES metu; primygtinai ragina Komisiją negalios aspektą integruoti į savo migracijos ir pabėgėlių politiką ir užtikrinti, kad visas ES finansavimas, skiriamas šiai humanitarinei krizei įveikti, būtų skiriamas atsižvelgiant į neįgaliuosius; |
| --- | --- |

141.

| 142. | griežtai ragina valstybes nares suskirstyti duomenis pagal negalios tipus ir glaudžiai bendradarbiauti su Eurostatu renkant palyginamus duomenis apie negalią skirtingose srityse – tai apima įstaigose gyvenančius asmenis ir kartu susiejama strategija dėl negalios su darnaus vystymosi tikslų procesu ir Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

142.

| 143. | pabrėžia išmatuojamų ir palyginamų kiekybinių ir kokybinių rodiklių, įskaitant susijusius su prieinamumu, lygybe, užimtumu, socialine apsauga, sveikata, mokyklų rezultatais ir įtraukaus mokymo studentų skaičiumi, kuriais siekiama įvertinti, kaip ES ir valstybės narės įgyvendina JT neįgaliųjų teisių konvenciją, poreikį ir primygtinai reikalauja, kad būtų renkami tie duomenys, kad būtų galima taikyti šiuos rodiklius; |
| --- | --- |

143.

| 144. | ragina ES, bendradarbiaujant su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis, parengti žmogaus teisėmis grindžiamą rodiklių sistemą, taip pat palyginamų išsamių duomenų rinkimo sistemą, kurioje duomenys būtų išskaidyti pagal lytį, amžių, kaimo ar miesto gyventojus ir negalios tipą; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pripažįsta, kad protinę negalią turintys asmenys yra ypač pažeidžiami diskriminacijos ir nederamo elgesio atžvilgiu ir kad jie dažnai apgyvendinami įstaigose, kuriose nėra galimybės gauti išsilavinimą ir apsispręsti; |
| --- | --- |

145.

| 146. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis papildomų priemonių padėti pažeidžiamiausiems asmenims, pvz., neįgaliems benamiams; |
| --- | --- |

146.

| 147. | pabrėžia, jog reikia nuolat stebėti JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimą laikantis šios konvencijos 33 straipsnio ir konsultuojantis su neįgaliųjų organizacijomis; |
| --- | --- |

147.

| 148. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Sąjungos kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupės darbe, susijusiame su neapykantos nusikaltimų duomenų registravimo ir rinkimo gerinimu, būtų visapusiškai atsižvelgta į neapykantos nusikaltimus prieš neįgaliuosius; |
| --- | --- |

148.

| 149. | primygtinai ragina valstybes nares skirti pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 2 dalį įsteigtoms stebėjimo struktūroms pakankamus ir pastovius finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad jos galėtų nepriklausomai atlikti savo funkcijas; |
| --- | --- |

149.

| 150. | ragina Komisiją numatyti atitinkamus išteklius ES stebėjimo struktūrai, kad ji galėtų nepriklausomai ir tinkamai atlikti savo funkcijas; |
| --- | --- |

150.

| 151. | primena, kad Peticijų (PETI) komitetas kiekvienais metais gauna nemažai peticijų, nurodančių sunkumus, su kuriais susiduria neįgalieji visoje ES kasdieniame gyvenime, susijusius su aštuoniomis pagrindinėmis veiksmų sritimis, nurodytomis Europos strategijoje dėl negalios, ir kitomis prieinamumo problemomis, tokiomis kaip prieiga prie sveikatos priežiūros ir socialinio draudimo, švietimo ir mokymo, darbo rinkos, apstatytos aplinkos ir transporto, prekių ir paslaugų, informacijos ir komunikacijos, dalyvavimo politiniame, visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime; |
| --- | --- |

151.

| 152. | kadangi visos valstybės narės turėtų ratifikuoti JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir pasirašyti jos fakultatyvųjį protokolą; |
| --- | --- |

152.

| 153. | pabrėžia, kad Peticijų komitetas, vykdydamas peticijų procesą, atlieka svarbų apsauginį vaidmenį (drauge su Europos ombudsmenu, skiriamu piliečiams ginti netinkamo administravimo atveju) su JT neįgaliųjų teisių konvencija susijusioje ES struktūroje, nes peticijos pateikėjui suteikiama galimybė pateikti skundą dėl Europos, nacionalinių ar vietinių valdžios institucijų daromo jo teisių pažeidimo; pabrėžia, kad Peticijų komiteto gautos peticijos rodo, kad reikia priimti horizontalųjį, nediskriminacinį ir žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį į su neįgalumu susijusias politikos priemones; pabrėžia, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai tenka svarbus vaidmuo stiprinant neįgalių asmenų pagrindines teises ES ir padedant ES įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

153.

| 154. | pabrėžia, kad dauguma ES piliečių pateikiamų peticijų yra susijusios su sunkumais pateikti prašymą, gauti pripažinimą, taip pat su neįgalumo pensijos mokėjimų, kuriuos vykdo vietos administracijos įstaigos, vėlavimu; pabrėžia, kad įgyvendinant Europos strategiją dėl negalios ir jos socialinės apsaugos priemones šiems klausimams turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys, atsižvelgiant į JT neįgaliųjų teisių konvencijos 28 straipsnį dėl tinkamo gyvenimo lygio ir socialinės apsaugos; |
| --- | --- |

154.

o

o o

| 155. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

155.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  UNCRPD/C/EU/CO/1.

(3)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(4)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0485.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0360.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0318.

(8)  OL C 353, 2016 9 27, p. 41.

(9)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(10)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(11)  Šioje rezoliucijoje sąvoka „visaverčiai piliečiai“ turėtų būti suprantama taip, kaip apibrėžta JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, t. y., kad neįgalieji turėtų visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis.

(12)  2013 m. balandžio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimas HK Danmark, sujungtos bylos C-335/11 ir C-337/11, ECLI:EU:C:2013:222, 29-30 dalys, 2014 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Z, C-363/12, ECLI:EU:C:2014:159 73 dalis; 2014 m. gegužės 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Glatzel, C-356/12, ECLI:EU:C:2014:350 68 dalis.

(13)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

(14)  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 110).

(15)  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (OL L 46, 2004 2 17, p. 1).

(16)  1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyva 93/109/EB, nustatanti išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir neesantiems jos piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per vietos savivaldos rinkimus (OL L 329, 1993 12 30, p. 34).

(17)  1994 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 94/80/EB, nustatanti išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir neesantiems jos piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per vietos savivaldos rinkimus (OL L 368, 1994 12 31, p. 38).

(18)  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426).

(19)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

(20)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (OL L 200, 2004 6 7, p. 1).

(21)  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/130 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/130

---

P8_TA(2017)0440

Rytų partnerystė. 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimas

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2017/2130(INI))

(2018/C 356/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 8 straipsnius ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 8 straipsnius ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje bendromis ES ir jos rytinių partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos pastangomis pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje bendromis ES ir jos rytinių partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos pastangomis pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Varšuvoje, 2013 m. Vilniuje ir 2015 m. Rygoje įvykusių Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Varšuvoje, 2013 m. Vilniuje ir 2015 m. Rygoje įvykusių Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas,

| — | atsižvelgdamas į deklaraciją, kurią 2017 m. kovo 25 d. Romoje priėmė 27 valstybių narių ir Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento ir Europos Komisijos vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaraciją, kurią 2017 m. kovo 25 d. Romoje priėmė 27 valstybių narių ir Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento ir Europos Komisijos vadovai,

| — | atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, Regionų komiteto ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) rekomendacijas ir veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, Regionų komiteto ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) rekomendacijas ir veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) komunikatus dėl Europos kaimynystės politikos (EKP), ypač 2017 m. ataskaitą dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros įgyvendinimo (JOIN(2017)0018) ir 2017 m. peržiūrėtą darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“ (SWD(2017)0300), taip pat į 2016 m. komunikatą dėl Visuotinės Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) komunikatus dėl Europos kaimynystės politikos (EKP), ypač 2017 m. ataskaitą dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros įgyvendinimo (JOIN(2017)0018) ir 2017 m. peržiūrėtą darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“ (SWD(2017)0300), taip pat į 2016 m. komunikatą dėl Visuotinės Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl EKP ir Rytų partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl EKP ir Rytų partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 72-osios sesijos (1), ir į savo rezoliucijas, ypač į 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Muchtarli atvejo ir žiniasklaidos padėties Azerbaidžane (2), 2017 m. balandžio 6 d. rezoliuciją (3) ir 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją (4) dėl padėties Baltarusijoje, 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (5), 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (6), 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų ir išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (7) ir į 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 72-osios sesijos (1), ir į savo rezoliucijas, ypač į 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Muchtarli atvejo ir žiniasklaidos padėties Azerbaidžane (2), 2017 m. balandžio 6 d. rezoliuciją (3) ir 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją (4) dėl padėties Baltarusijoje, 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (5), 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (6), 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų ir išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (7) ir į 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 3 d. Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos parlamentų bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 3 d. Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos parlamentų bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0308/2017),

| A. | kadangi Rytų partnerystė grindžiama bendru Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos, Ukrainos ir Europos Sąjungos įsipareigojimu stiprinti savo santykius ir laikytis tarptautinės teisės ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir lyčių lygybei, ir siekti socialinės rinkos ekonomikos, darnaus vystymosi ir gero valdymo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų partnerystė grindžiama bendru Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos, Ukrainos ir Europos Sąjungos įsipareigojimu stiprinti savo santykius ir laikytis tarptautinės teisės ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir lyčių lygybei, ir siekti socialinės rinkos ekonomikos, darnaus vystymosi ir gero valdymo;

| B. | kadangi Rytų partneryste siekiama bendrų tikslų – skatinti stabilumą, pasitikėjimo stiprinimą ir bendradarbiavimą, remti demokratines reformas, gerus kaimynų santykius, taikų konfliktų sprendimą ir regioninį bendradarbiavimą, stiprinti žmonių tarpusavio ryšius ir skatinti prekybą, siekiant suintensyvinti politinį dialogą ir asociaciją, taip pat ekonominį bendradarbiavimą ir integraciją; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rytų partneryste siekiama bendrų tikslų – skatinti stabilumą, pasitikėjimo stiprinimą ir bendradarbiavimą, remti demokratines reformas, gerus kaimynų santykius, taikų konfliktų sprendimą ir regioninį bendradarbiavimą, stiprinti žmonių tarpusavio ryšius ir skatinti prekybą, siekiant suintensyvinti politinį dialogą ir asociaciją, taip pat ekonominį bendradarbiavimą ir integraciją;

| C. | kadangi, vykdydama savo Visuotinę strategiją ir peržiūrėtą EKP, ES siekia glaudesnių ryšių su savo partnerėmis užtikrinant spartesnę politinę asociaciją ir ekonominę integraciją su ES, sykiu deda pastangas skatinti politinį stabilizavimą, visuomenės atsparumą ir ekonominę gerovę kaimyninėse šalyse ir suteikia galimybių užmegzti išskirtinius politinius ir ekonominius santykius priklausomai nuo kiekvienos šalies partnerės siekių; |
| --- | --- |

C.

kadangi, vykdydama savo Visuotinę strategiją ir peržiūrėtą EKP, ES siekia glaudesnių ryšių su savo partnerėmis užtikrinant spartesnę politinę asociaciją ir ekonominę integraciją su ES, sykiu deda pastangas skatinti politinį stabilizavimą, visuomenės atsparumą ir ekonominę gerovę kaimyninėse šalyse ir suteikia galimybių užmegzti išskirtinius politinius ir ekonominius santykius priklausomai nuo kiekvienos šalies partnerės siekių;

| D. | kadangi ES mano, kad bendradarbiavimas savaime jau yra vertybė, ir yra tvirtai įsitikinusi, kad dėl to laimi visos suinteresuotosios šalys, ji yra pasiryžusi toliau bendradarbiauti su visomis Rytų partnerystės šalimis tol, kol nekvestionuojamos pagrindinės Europos vertybės ir joms nekenkiama; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES mano, kad bendradarbiavimas savaime jau yra vertybė, ir yra tvirtai įsitikinusi, kad dėl to laimi visos suinteresuotosios šalys, ji yra pasiryžusi toliau bendradarbiauti su visomis Rytų partnerystės šalimis tol, kol nekvestionuojamos pagrindinės Europos vertybės ir joms nekenkiama;

| E. | kadangi ES ir jos partnerės turi pritaikyti išteklius ir priemones prie prisiimtų įsipareigojimų ir kadangi partnerės turi daugiau dėmesio skirti sudarytų susitarimų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir jos partnerės turi pritaikyti išteklius ir priemones prie prisiimtų įsipareigojimų ir kadangi partnerės turi daugiau dėmesio skirti sudarytų susitarimų įgyvendinimui;

| F. | kadangi 2015 m. Rygoje vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai paragino padaryti pažangą iki kito aukščiausiojo lygio susitikimo tokiose srityse kaip: 1) institucijų ir gero valdymo stiprinimas, 2) judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai, 3) ekonominė plėtra ir rinkos galimybės ir 4) jungtys, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. Rygoje vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai paragino padaryti pažangą iki kito aukščiausiojo lygio susitikimo tokiose srityse kaip: 1) institucijų ir gero valdymo stiprinimas, 2) judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai, 3) ekonominė plėtra ir rinkos galimybės ir 4) jungtys, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita;

| G. | kadangi nuo pastarojo aukščiausiojo lygio susitikimo padaryta didelė pažanga, visų pirma sudaryti ir įsigaliojo trys asociacijos susitarimai, įskaitant susitarimą dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE), su Gruzija, Moldova ir Ukraina, taip pat nuo 2017 m. įsigaliojo bevizio režimo susitarimai su Gruzija ir Ukraina (bevizio režimo susitarimas su Moldova galioja nuo 2014 m.), užbaigtos derybos dėl išsamaus ir tvirtesnio partnerystės susitarimo su Armėnija (tai yra pavyzdys, kaip galima suderinti narystę Eurazijos ekonominėje sąjungoje ir dalyvavimą įgyvendinant ES kaimynystės strategijas), pradėtos derybos dėl naujo išsamaus susitarimo su Azerbaidžanu, kai kuriose šių šalių patvirtintos svarbios reformos, Europos Sąjungai teikiant politinę, techninę ir finansinę paramą, ir toliau įgyvendinama kritiško bendradarbiavimo politika Baltarusijos atžvilgiu; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo pastarojo aukščiausiojo lygio susitikimo padaryta didelė pažanga, visų pirma sudaryti ir įsigaliojo trys asociacijos susitarimai, įskaitant susitarimą dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE), su Gruzija, Moldova ir Ukraina, taip pat nuo 2017 m. įsigaliojo bevizio režimo susitarimai su Gruzija ir Ukraina (bevizio režimo susitarimas su Moldova galioja nuo 2014 m.), užbaigtos derybos dėl išsamaus ir tvirtesnio partnerystės susitarimo su Armėnija (tai yra pavyzdys, kaip galima suderinti narystę Eurazijos ekonominėje sąjungoje ir dalyvavimą įgyvendinant ES kaimynystės strategijas), pradėtos derybos dėl naujo išsamaus susitarimo su Azerbaidžanu, kai kuriose šių šalių patvirtintos svarbios reformos, Europos Sąjungai teikiant politinę, techninę ir finansinę paramą, ir toliau įgyvendinama kritiško bendradarbiavimo politika Baltarusijos atžvilgiu;

| H. | kadangi nuo to laiko, kai Prahoje buvo pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė, kai kuriose iš narių steigėjų žmogaus teisių padėtis apskritai pablogėjo ir iš esmės pasikeitė demokratizacijos tendencijos; kadangi vienas iš pagrindinių uždavinių bus palankesnių sąlygų vykstančiam perėjimui prie įtraukios, atskaitingos, stabilios ir perspektyvios demokratijos sukūrimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo to laiko, kai Prahoje buvo pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė, kai kuriose iš narių steigėjų žmogaus teisių padėtis apskritai pablogėjo ir iš esmės pasikeitė demokratizacijos tendencijos; kadangi vienas iš pagrindinių uždavinių bus palankesnių sąlygų vykstančiam perėjimui prie įtraukios, atskaitingos, stabilios ir perspektyvios demokratijos sukūrimas;

| I. | kadangi didesnis judumas ir žmonių tarpusavio ryšių stiprinimas tarp šalių partnerių ir ES tebėra nepakeičiama priemonė siekiant propaguoti Europos vertybes; |
| --- | --- |

I.

kadangi didesnis judumas ir žmonių tarpusavio ryšių stiprinimas tarp šalių partnerių ir ES tebėra nepakeičiama priemonė siekiant propaguoti Europos vertybes;

| J. | kadangi tiek dvišalį, tiek regioninį bendradarbiavimą apimančio naujo strateginio darbo plano, kurį pasiūlė Komisija ir EIVT, tikslas – pateikti gaires būsimam ES ir šešių šalių partnerių bendradarbiavimui, pabrėžiant 20 iki 2020 m. pasiektinų tikslų; |
| --- | --- |

J.

kadangi tiek dvišalį, tiek regioninį bendradarbiavimą apimančio naujo strateginio darbo plano, kurį pasiūlė Komisija ir EIVT, tikslas – pateikti gaires būsimam ES ir šešių šalių partnerių bendradarbiavimui, pabrėžiant 20 iki 2020 m. pasiektinų tikslų;

| K. | kadangi ES rytinių partnerių nepriklausomybei, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui tebekelia grėsmę neišspręsti regioniniai konfliktai, įskaitant tai, kad kai kuriuos tų konfliktų pradėjo ir vis dar aktyviai kursto Rusijos Federacija, nepaisydama savo tarptautinių įsipareigojimų laikytis tarptautinės teisinės tvarkos; kadangi ES turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį siekdama taikiai spręsti visus jos kaimynystėje vykstančius konfliktus; kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą, Krymo pusiasalio aneksija ir tolesnė dviejų Gruzijos regionų okupacija, taip pat Rusijos hibridinės grėsmės, be kita ko, destabilizacijos veiksmai ir propaganda, kelia pavojų visos Europos saugumui; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES rytinių partnerių nepriklausomybei, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui tebekelia grėsmę neišspręsti regioniniai konfliktai, įskaitant tai, kad kai kuriuos tų konfliktų pradėjo ir vis dar aktyviai kursto Rusijos Federacija, nepaisydama savo tarptautinių įsipareigojimų laikytis tarptautinės teisinės tvarkos; kadangi ES turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį siekdama taikiai spręsti visus jos kaimynystėje vykstančius konfliktus; kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą, Krymo pusiasalio aneksija ir tolesnė dviejų Gruzijos regionų okupacija, taip pat Rusijos hibridinės grėsmės, be kita ko, destabilizacijos veiksmai ir propaganda, kelia pavojų visos Europos saugumui;

| L. | kadangi Rytų partnerystės politika grindžiama kiekvienos partnerės suverenia teise pasirinkti tikslų, kurių ji norėtų siekti palaikydama ryšius su ES, mastą; kadangi tos partnerės, kurios siekia glaudesnių santykių su ES, turėtų galėti tikėtis daugiau paramos ir pagalbos siekiant abipusiškai nustatytų tikslų, jei jos vykdo esamus reformų įsipareigojimus, laikantis principo „parama pagal pažangą“; |
| --- | --- |

L.

kadangi Rytų partnerystės politika grindžiama kiekvienos partnerės suverenia teise pasirinkti tikslų, kurių ji norėtų siekti palaikydama ryšius su ES, mastą; kadangi tos partnerės, kurios siekia glaudesnių santykių su ES, turėtų galėti tikėtis daugiau paramos ir pagalbos siekiant abipusiškai nustatytų tikslų, jei jos vykdo esamus reformų įsipareigojimus, laikantis principo „parama pagal pažangą“;

| 1. | teikia toliau išdėstytas rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai: |
| --- | --- |

1.

Rytų partnerystės ateitis

| a) | užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimas būtų orientuotas į ateitį, kad per jį būtų užtikrintas naujas dinamizmas ir nustatyta ilgalaikė politika – aiški politinė vizija dėl Rytų partnerystės ateities; užtikrinti, kad šio aukščiausiojo lygio susitikimo išvados pirmiausia suteiktų pagrindą puoselėti pagrindines Europos Sąjungos vertybes, visų pirma pagarbą demokratijai, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinei valstybei, geram valdymui, pilietinėms teisėms, nediskriminavimui ir lyčių lygybei, kuriomis grindžiama Rytų partnerystė, pabrėžti, kad šios vertybės sudaro asociacijos susitarimų esmę, ir pripažinti atitinkamų partnerių įsipareigojimą įgyvendinti ir propaguoti šias vertybes; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimas būtų orientuotas į ateitį, kad per jį būtų užtikrintas naujas dinamizmas ir nustatyta ilgalaikė politika – aiški politinė vizija dėl Rytų partnerystės ateities; užtikrinti, kad šio aukščiausiojo lygio susitikimo išvados pirmiausia suteiktų pagrindą puoselėti pagrindines Europos Sąjungos vertybes, visų pirma pagarbą demokratijai, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinei valstybei, geram valdymui, pilietinėms teisėms, nediskriminavimui ir lyčių lygybei, kuriomis grindžiama Rytų partnerystė, pabrėžti, kad šios vertybės sudaro asociacijos susitarimų esmę, ir pripažinti atitinkamų partnerių įsipareigojimą įgyvendinti ir propaguoti šias vertybes;

| b) | dėti pastangas siekiant patenkinti didelius visų šalių partnerių piliečių lūkesčius, kad bus išnaikinta korupcija, kovojama su organizuotu nusikalstamumu ir skatinama teisinė valstybė ir geras valdymas; todėl siekti, kad partnerės atnaujintų įsipareigojimą patvirtinti ir visapusiškai įgyvendinti reformas, susijusias su teisminėmis institucijomis, viešuoju administravimu ir kova su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, remiantis tinkamomis veiksmų gairėmis, kuriose būtų aiškiai apibrėžti uždaviniai ir terminai; |
| --- | --- |

b)

dėti pastangas siekiant patenkinti didelius visų šalių partnerių piliečių lūkesčius, kad bus išnaikinta korupcija, kovojama su organizuotu nusikalstamumu ir skatinama teisinė valstybė ir geras valdymas; todėl siekti, kad partnerės atnaujintų įsipareigojimą patvirtinti ir visapusiškai įgyvendinti reformas, susijusias su teisminėmis institucijomis, viešuoju administravimu ir kova su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, remiantis tinkamomis veiksmų gairėmis, kuriose būtų aiškiai apibrėžti uždaviniai ir terminai;

| c) | stiprinti pilietinę visuomenę šalyse partnerėse ir jos, kaip nepakeičiamos veikėjos demokratijos įtvirtinimo procese ir kaip regioninio bendradarbiavimo platformos, esminį vaidmenį Rytų partnerystėje – be kompromisų prieštarauti visiems teisės aktams ir priemonėms, kuriais siekiama apriboti jos teisėtą veiklą, ir skatinti ją aktyviau dalyvauti rengiant, kontroliuojant ir stebint su partneryste susijusių reformų įgyvendinimą, taip pat skatinti viešųjų institucijų skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

c)

stiprinti pilietinę visuomenę šalyse partnerėse ir jos, kaip nepakeičiamos veikėjos demokratijos įtvirtinimo procese ir kaip regioninio bendradarbiavimo platformos, esminį vaidmenį Rytų partnerystėje – be kompromisų prieštarauti visiems teisės aktams ir priemonėms, kuriais siekiama apriboti jos teisėtą veiklą, ir skatinti ją aktyviau dalyvauti rengiant, kontroliuojant ir stebint su partneryste susijusių reformų įgyvendinimą, taip pat skatinti viešųjų institucijų skaidrumą ir atskaitomybę;

| d) | skatinti skaidriai vykdomas rinkimų reformas, kuriomis užtikrinama, kad teisinės sistemos atitiktų tarptautinius standartus, ESBO vadovaujamų tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas ir Venecijos komisijos nuomones, ir dėl kurių būtų plačiai konsultuojamasi ir, kiek įmanoma, bendrai sutarta su opozicija ir pilietine visuomene, siekiant pagerinti rinkimų sistemas be jokių privilegijų valdančiosioms partijoms; užtikrinti, kad ES griežtai taikytų esamas sąlygas, susijusias su rinkimų reformomis; |
| --- | --- |

d)

skatinti skaidriai vykdomas rinkimų reformas, kuriomis užtikrinama, kad teisinės sistemos atitiktų tarptautinius standartus, ESBO vadovaujamų tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas ir Venecijos komisijos nuomones, ir dėl kurių būtų plačiai konsultuojamasi ir, kiek įmanoma, bendrai sutarta su opozicija ir pilietine visuomene, siekiant pagerinti rinkimų sistemas be jokių privilegijų valdančiosioms partijoms; užtikrinti, kad ES griežtai taikytų esamas sąlygas, susijusias su rinkimų reformomis;

| e) | užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose būtų įvertinta tai, kas jau pasiekta, pabrėžtas poreikis vykdyti visus jau prisiimtus įsipareigojimus ir suteiktas naujas postūmis partnerystės ateičiai, be kita ko, užtikrinti apčiuopiami rezultatai piliečiams, visų pirma užimtumo, socialinių ir ekonominių skirtumų mažinimo, transporto, jungčių, energetikos nepriklausomumo, judumo ir švietimo srityse, atkreipiant dėmesį į tai, kad naujasis Europos išorės investicijų planas (EIIP) yra svarbi priemonė šiam tikslui siekti; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose būtų įvertinta tai, kas jau pasiekta, pabrėžtas poreikis vykdyti visus jau prisiimtus įsipareigojimus ir suteiktas naujas postūmis partnerystės ateičiai, be kita ko, užtikrinti apčiuopiami rezultatai piliečiams, visų pirma užimtumo, socialinių ir ekonominių skirtumų mažinimo, transporto, jungčių, energetikos nepriklausomumo, judumo ir švietimo srityse, atkreipiant dėmesį į tai, kad naujasis Europos išorės investicijų planas (EIIP) yra svarbi priemonė šiam tikslui siekti;

| f) | toliau dėti pastangas siekiant kovoti su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, be kita ko, įgyvendinant jaunimui skirtų paramos priemonių paketą, tokį kaip „EU4Youth“ programa, ir plėtoti įgūdžius, pritaikytus prie kintančių darbo rinkos poreikių, be kita ko, pasitelkiant profesinį rengimą ir mokymą, skatinti verslumą ir vietos įmones, remti tvarų žemės ūkį, vystyti turizmą ir skaitmeninę ekonomiką ir plėtoti socialinę infrastruktūrą bei viešąjį ir privatųjį paslaugų sektorių, be kita ko, sveikatos priežiūros ir slaugos srityje; |
| --- | --- |

f)

toliau dėti pastangas siekiant kovoti su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, be kita ko, įgyvendinant jaunimui skirtų paramos priemonių paketą, tokį kaip „EU4Youth“ programa, ir plėtoti įgūdžius, pritaikytus prie kintančių darbo rinkos poreikių, be kita ko, pasitelkiant profesinį rengimą ir mokymą, skatinti verslumą ir vietos įmones, remti tvarų žemės ūkį, vystyti turizmą ir skaitmeninę ekonomiką ir plėtoti socialinę infrastruktūrą bei viešąjį ir privatųjį paslaugų sektorių, be kita ko, sveikatos priežiūros ir slaugos srityje;

| g) | skatinti ir aktyviai remti kovos su diskriminacija politikos įgyvendinimą visuose visuomenės sektoriuose; užtikrinti lyčių lygybę įgyvendinant viešąją politiką ir remti moterų įsidarbinimo galimybes ir verslumą, užtikrinant politikos tęstinumą po tikslinės 2020 m. datos; |
| --- | --- |

g)

skatinti ir aktyviai remti kovos su diskriminacija politikos įgyvendinimą visuose visuomenės sektoriuose; užtikrinti lyčių lygybę įgyvendinant viešąją politiką ir remti moterų įsidarbinimo galimybes ir verslumą, užtikrinant politikos tęstinumą po tikslinės 2020 m. datos;

| h) | įsipareigoti kartu siekti didesnio judumo tarp ES ir šalių partnerių; padėti Moldovai, Gruzijai ir Ukrainai įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo susitarimą ir užtikrinti, kad ateityje neprireiktų taikyti sustabdymo mechanizmų, visų pirma glaudžiai bendradarbiaujant policijos ir muitinės srityse, kad būtų apsisaugota nuo grėsmių saugumui, nusikalstamumo ir užsibuvimo; pradėti dialogus vizų klausimu su Armėnija, skatinti Azerbaidžaną daryti pažangą įgyvendinant vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimus, siekiant pradėti dialogą vizų klausimu ateityje, ir užbaigti derybas dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimų su Baltarusija jos piliečių labui, jeigu šios šalys padarys didelę pažangą pagrindinių vertybių srityje ir išpildys vizų režimo liberalizavimo veiksmų planuose nustatytas tikslias sąlygas; |
| --- | --- |

h)

įsipareigoti kartu siekti didesnio judumo tarp ES ir šalių partnerių; padėti Moldovai, Gruzijai ir Ukrainai įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo susitarimą ir užtikrinti, kad ateityje neprireiktų taikyti sustabdymo mechanizmų, visų pirma glaudžiai bendradarbiaujant policijos ir muitinės srityse, kad būtų apsisaugota nuo grėsmių saugumui, nusikalstamumo ir užsibuvimo; pradėti dialogus vizų klausimu su Armėnija, skatinti Azerbaidžaną daryti pažangą įgyvendinant vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimus, siekiant pradėti dialogą vizų klausimu ateityje, ir užbaigti derybas dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimų su Baltarusija jos piliečių labui, jeigu šios šalys padarys didelę pažangą pagrindinių vertybių srityje ir išpildys vizų režimo liberalizavimo veiksmų planuose nustatytas tikslias sąlygas;

| i) | toliau didinti glaudesnio bendradarbiavimo galimybes švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas dalyvauti tokiose programose, kaip „Erasmus +“, „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ ir „EU4Innovation“, ir užtikrinant, kad Europos investicijų banko grupė, vykdydama programą „InnovFin“, teiktų paskolų garantijas; teikti paramą, kad būtų vykdomos švietimo reformos ir sprendžiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų trūkumo klausimas; |
| --- | --- |

i)

toliau didinti glaudesnio bendradarbiavimo galimybes švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas dalyvauti tokiose programose, kaip „Erasmus +“, „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ ir „EU4Innovation“, ir užtikrinant, kad Europos investicijų banko grupė, vykdydama programą „InnovFin“, teiktų paskolų garantijas; teikti paramą, kad būtų vykdomos švietimo reformos ir sprendžiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų trūkumo klausimas;

| j) | užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados taip pat suteiktų naują paskatą padidinti tvarų ekonomikos augimą, esamų sektorių modernizavimą, prekybos ir investicijų galimybes, be kita ko, regiono vidaus galimybes siekiant tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ypač daug dėmesio skiriant verslumui ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); |
| --- | --- |

j)

užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados taip pat suteiktų naują paskatą padidinti tvarų ekonomikos augimą, esamų sektorių modernizavimą, prekybos ir investicijų galimybes, be kita ko, regiono vidaus galimybes siekiant tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ypač daug dėmesio skiriant verslumui ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ);

| k) | raginti teikti iš naujo pritaikytą ES paramą asociacijos darbotvarkėms ir susijusioms struktūrinėms reformoms, visų pirma toms reformoms, kurias vykdant galima užtikrinti didesnį konkurencingumą, palankesnes verslo sąlygas ir tinkamas galimybes pasinaudoti finansavimo šaltiniais, be kita ko, pasitelkiant iniciatyvą „EU4Business“; atidžiai stebėti, kaip įgyvendinami išsamūs ir visapusiški laisvosios prekybos susitarimai (LPS), siekiant išvengti socialinio ir aplinkosauginio dempingo; numatyti tikslinę paramą MVĮ siekiant padėti joms visapusiškai pasinaudoti išsamių ir visapusiškų LPS teikiamomis galimybėmis; skatinti ir remti tikrą ekonomikos sistemos reformą, kuria, pradėjus taikyti atitinkamus įstatymus, būtų siekiama palaipsniui panaikinti monopolijas ir apriboti oligarchų vaidmenį, taip pat didelę bankų ir finansų sektoriaus reformą, kuria būtų siekiama kovoti su pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu; |
| --- | --- |

k)

raginti teikti iš naujo pritaikytą ES paramą asociacijos darbotvarkėms ir susijusioms struktūrinėms reformoms, visų pirma toms reformoms, kurias vykdant galima užtikrinti didesnį konkurencingumą, palankesnes verslo sąlygas ir tinkamas galimybes pasinaudoti finansavimo šaltiniais, be kita ko, pasitelkiant iniciatyvą „EU4Business“; atidžiai stebėti, kaip įgyvendinami išsamūs ir visapusiški laisvosios prekybos susitarimai (LPS), siekiant išvengti socialinio ir aplinkosauginio dempingo; numatyti tikslinę paramą MVĮ siekiant padėti joms visapusiškai pasinaudoti išsamių ir visapusiškų LPS teikiamomis galimybėmis; skatinti ir remti tikrą ekonomikos sistemos reformą, kuria, pradėjus taikyti atitinkamus įstatymus, būtų siekiama palaipsniui panaikinti monopolijas ir apriboti oligarchų vaidmenį, taip pat didelę bankų ir finansų sektoriaus reformą, kuria būtų siekiama kovoti su pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu;

| l) | remti būtinos transporto ir jungčių infrastruktūros plėtrą, be kita ko, įgyvendinant plataus užmojo investicijų į transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindinį tinklą planą, ir taip pat skatinti regiono vidaus prekybą; remti infrastruktūros projektus, kurie suteiks naujų prekybos galimybių ir sudarys sąlygas intensyvesniems ryšiams ir mainams tarp ES ir šalių partnerių, taip pat tarp partnerių; |
| --- | --- |

l)

remti būtinos transporto ir jungčių infrastruktūros plėtrą, be kita ko, įgyvendinant plataus užmojo investicijų į transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindinį tinklą planą, ir taip pat skatinti regiono vidaus prekybą; remti infrastruktūros projektus, kurie suteiks naujų prekybos galimybių ir sudarys sąlygas intensyvesniems ryšiams ir mainams tarp ES ir šalių partnerių, taip pat tarp partnerių;

| m) | padidinti energetinį nepriklausomumą ir energijos vartojimo efektyvumą, pasitelkiant specialiai tam skirtas investicijas ir įvairinant energijos šaltinius, ypač atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, vykdant sustiprintą bendradarbiavimą visose prioritetinėse srityse, kurias apima ES energetikos sąjunga, ir glaudžiau integruojant partnerių ir Europos energijos rinkas, ypač daug dėmesio skiriant jungtims ir infrastruktūrai; užtikrinti, kad naujos dujotiekio, įskaitant dujotiekį „Nord Stream 2“, infrastruktūros dalys regiono jūroje ar pakrantėje visiškai atitiktų ES teisės aktus ir energetikos sąjungos strategiją ir nekenktų regiono energetiniam saugumui; bendradarbiauti su rytinėmis partnerėmis siekiant remti namų ūkius, kuriuos labiausiai paveikė didėjančios energijos kainos; |
| --- | --- |

m)

padidinti energetinį nepriklausomumą ir energijos vartojimo efektyvumą, pasitelkiant specialiai tam skirtas investicijas ir įvairinant energijos šaltinius, ypač atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, vykdant sustiprintą bendradarbiavimą visose prioritetinėse srityse, kurias apima ES energetikos sąjunga, ir glaudžiau integruojant partnerių ir Europos energijos rinkas, ypač daug dėmesio skiriant jungtims ir infrastruktūrai; užtikrinti, kad naujos dujotiekio, įskaitant dujotiekį „Nord Stream 2“, infrastruktūros dalys regiono jūroje ar pakrantėje visiškai atitiktų ES teisės aktus ir energetikos sąjungos strategiją ir nekenktų regiono energetiniam saugumui; bendradarbiauti su rytinėmis partnerėmis siekiant remti namų ūkius, kuriuos labiausiai paveikė didėjančios energijos kainos;

| n) | užtikrinti visapusišką tarptautinių branduolinės saugos ir aplinkos apsaugos susitarimų ir prievolių laikymąsi; padidinti pastangas siekiant vykdyti įsipareigojimus dėl klimato kaitos, be kita ko, didinant visuomenės informuotumą ir laipsniškai ir tvariai uždarant pasenusias elektrines Armėnijoje ir Ukrainoje; atidžiai stebėti naujų projektų, pvz., atominės elektrinės Astrave (Baltarusija), plėtojimą; |
| --- | --- |

n)

užtikrinti visapusišką tarptautinių branduolinės saugos ir aplinkos apsaugos susitarimų ir prievolių laikymąsi; padidinti pastangas siekiant vykdyti įsipareigojimus dėl klimato kaitos, be kita ko, didinant visuomenės informuotumą ir laipsniškai ir tvariai uždarant pasenusias elektrines Armėnijoje ir Ukrainoje; atidžiai stebėti naujų projektų, pvz., atominės elektrinės Astrave (Baltarusija), plėtojimą;

| o) | užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose taip pat būtų atsižvelgta į grėsmes saugumui ir konfliktus, kurie daro poveikį partnerių ir viso regiono nepriklausomumui, suverenitetui, teritoriniam vientisumui, pagrindinėms žmogaus teisėms ir politiniam, socialiniam ir ekonominiam stabilumui bei vystymuisi; |
| --- | --- |

o)

užtikrinti, kad 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose taip pat būtų atsižvelgta į grėsmes saugumui ir konfliktus, kurie daro poveikį partnerių ir viso regiono nepriklausomumui, suverenitetui, teritoriniam vientisumui, pagrindinėms žmogaus teisėms ir politiniam, socialiniam ir ekonominiam stabilumui bei vystymuisi;

| p) | įsipareigoti užtikrinti vieningus ES valstybių narių veiksmus, kuriais būtų toliau daromas bendras spaudimas Rusijai, kurios karinės pajėgos regione per pastaruosius metus vis dėlto išaugo, ypač taikant griežtesnes tikslines ribojamąsias priemones, spręsti konfliktą Rytų Ukrainoje visapusiškai ir iš tikrųjų įgyvendinant Minsko susitarimus ir ESBO stebėsenos misijai toliau vykdant savo darbą, spręsti Rusijos ir Gruzijos konfliktą pasiekiant, kad Ženevos tarptautinės diskusijos duotų apčiuopiamų rezultatų ir kad Rusija visapusiškai įgyvendintų 2008 m. susitarimą dėl ugnies nutraukimo, atkurti visišką Ukrainos suverenitetą Kryme ir Gruzijos suverenitetą okupuotuose Abchazijos ir Pietų Osetijos regionuose, taip pat Moldovos suverenitetą Padniestrėje, skirti pakankamai dėmesio pavojingai ekologinei padėčiai Rytų Ukrainoje, remti savo partneres didinant jų atsparumą ir panaikinti papildomas grėsmes, kylančias dėl valstybės remiamo tikslinio žudymo, kibernetinio karo, dezinformacijos ir kitų rūšių destabilizacijos veiksmų; |
| --- | --- |

p)

įsipareigoti užtikrinti vieningus ES valstybių narių veiksmus, kuriais būtų toliau daromas bendras spaudimas Rusijai, kurios karinės pajėgos regione per pastaruosius metus vis dėlto išaugo, ypač taikant griežtesnes tikslines ribojamąsias priemones, spręsti konfliktą Rytų Ukrainoje visapusiškai ir iš tikrųjų įgyvendinant Minsko susitarimus ir ESBO stebėsenos misijai toliau vykdant savo darbą, spręsti Rusijos ir Gruzijos konfliktą pasiekiant, kad Ženevos tarptautinės diskusijos duotų apčiuopiamų rezultatų ir kad Rusija visapusiškai įgyvendintų 2008 m. susitarimą dėl ugnies nutraukimo, atkurti visišką Ukrainos suverenitetą Kryme ir Gruzijos suverenitetą okupuotuose Abchazijos ir Pietų Osetijos regionuose, taip pat Moldovos suverenitetą Padniestrėje, skirti pakankamai dėmesio pavojingai ekologinei padėčiai Rytų Ukrainoje, remti savo partneres didinant jų atsparumą ir panaikinti papildomas grėsmes, kylančias dėl valstybės remiamo tikslinio žudymo, kibernetinio karo, dezinformacijos ir kitų rūšių destabilizacijos veiksmų;

| q) | pabrėžti, kad rytų partnerės dalyvavimas karinėse pratybose, nukreiptose prieš ES ir (arba) kai kurias jos partneres, pvz., Rusijos vadovaujamose pratybose „Zapad 2017“ Baltarusijoje, yra nepriimtinas; užtikrinti, kad ateityje partnerė nedalyvautų tokiose pratybose; |
| --- | --- |

q)

pabrėžti, kad rytų partnerės dalyvavimas karinėse pratybose, nukreiptose prieš ES ir (arba) kai kurias jos partneres, pvz., Rusijos vadovaujamose pratybose „Zapad 2017“ Baltarusijoje, yra nepriimtinas; užtikrinti, kad ateityje partnerė nedalyvautų tokiose pratybose;

| r) | raginti nedelsiant nutraukti Armėnijos ir Azerbaidžano pajėgų karo veiksmus, dėl kurių bereikalingai žūsta civiliai gyventojai ir kariai ir stabdomas socialinis ir ekonominis vystymasis; dar kartą patvirtinti, kad remia ESBO Minsko grupės pirmininkų pastangas išspręsti Kalnų Karabacho konfliktą ir jų 2009 m. patvirtintus pagrindinius principus, kurie apima teritorinį vientisumą, apsisprendimą ir jėgos nenaudojimą; raginti Armėniją ir Azerbaidžaną gera valia atnaujinti derybas, siekiant įgyvendinti minėtus principus ir išspręsti konfliktą, nes jis negali būti išspręstas naudojant karinę jėgą; raginti Armėnijos ir Azerbaidžano vyriausybes surengti aukšto lygio susitikimą ir įsipareigoti taikyti tikras pasitikėjimo stiprinimo priemones ir skatinti Armėnijos ir Azerbaidžano pilietinių visuomenių dialogą; užtikrinti, kad naujų ES ir kiekvienos atitinkamos šalies susitarimų ratifikavimas priklausytų nuo prasmingų įsipareigojimų ir esminės pažangos siekiant spręsti konfliktą, pvz., tolesnio ugnies nutraukimo paisymo ir 2009 m. pagrindinių principų įgyvendinimo skatinimo; |
| --- | --- |

r)

raginti nedelsiant nutraukti Armėnijos ir Azerbaidžano pajėgų karo veiksmus, dėl kurių bereikalingai žūsta civiliai gyventojai ir kariai ir stabdomas socialinis ir ekonominis vystymasis; dar kartą patvirtinti, kad remia ESBO Minsko grupės pirmininkų pastangas išspręsti Kalnų Karabacho konfliktą ir jų 2009 m. patvirtintus pagrindinius principus, kurie apima teritorinį vientisumą, apsisprendimą ir jėgos nenaudojimą; raginti Armėniją ir Azerbaidžaną gera valia atnaujinti derybas, siekiant įgyvendinti minėtus principus ir išspręsti konfliktą, nes jis negali būti išspręstas naudojant karinę jėgą; raginti Armėnijos ir Azerbaidžano vyriausybes surengti aukšto lygio susitikimą ir įsipareigoti taikyti tikras pasitikėjimo stiprinimo priemones ir skatinti Armėnijos ir Azerbaidžano pilietinių visuomenių dialogą; užtikrinti, kad naujų ES ir kiekvienos atitinkamos šalies susitarimų ratifikavimas priklausytų nuo prasmingų įsipareigojimų ir esminės pažangos siekiant spręsti konfliktą, pvz., tolesnio ugnies nutraukimo paisymo ir 2009 m. pagrindinių principų įgyvendinimo skatinimo;

| s) | raginti toliau teikti paramą ES ir ESBO misijų Gruzijoje, Moldovoje ir Rytų Ukrainoje veiklai, nes šios operacijos yra esminės siekiant užtikrinti taiką ir saugumą visų pirma vietos gyventojų labui; užtikrinti, kad šių misijų įgaliojimai būtų veiksmingai įgyvendinti, ir primygtinai raginti Rusiją užtikrinti netrikdomas galimybes joms veikti; svarstyti galimybę remti ginkluotos ESBO policijos misijos dislokavimą Rytų Ukrainoje; kartu su šalimis partnerėmis apsvarstyti galimybę ES imtis didesnio vaidmens sprendžiant šiuos konfliktus, be kita ko, galimybes pradėti plataus užmojo visapusiškas bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas, kurių užduotis būtų didinti saugumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

s)

raginti toliau teikti paramą ES ir ESBO misijų Gruzijoje, Moldovoje ir Rytų Ukrainoje veiklai, nes šios operacijos yra esminės siekiant užtikrinti taiką ir saugumą visų pirma vietos gyventojų labui; užtikrinti, kad šių misijų įgaliojimai būtų veiksmingai įgyvendinti, ir primygtinai raginti Rusiją užtikrinti netrikdomas galimybes joms veikti; svarstyti galimybę remti ginkluotos ESBO policijos misijos dislokavimą Rytų Ukrainoje; kartu su šalimis partnerėmis apsvarstyti galimybę ES imtis didesnio vaidmens sprendžiant šiuos konfliktus, be kita ko, galimybes pradėti plataus užmojo visapusiškas bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas, kurių užduotis būtų didinti saugumą ir stabilumą;

| t) | raginti ES partneres visapusiškai bendradarbiauti su ES atremiant tokius iššūkius, kaip neteisėta migracija, terorizmas, kibernetiniai nusikaltimai, prekyba žmonėmis, kontrabanda ir neteisėta prekyba; |
| --- | --- |

t)

raginti ES partneres visapusiškai bendradarbiauti su ES atremiant tokius iššūkius, kaip neteisėta migracija, terorizmas, kibernetiniai nusikaltimai, prekyba žmonėmis, kontrabanda ir neteisėta prekyba;

| u) | apsvarstyti galimybę vykdant Rytų partnerystės politiką asocijuotose šalyse, padariusiose esminę pažangą įgyvendinant su asociacijos susitarimais ir išsamiais ir visapusiškais LPS susijusias reformas, taikyti patrauklų ilgesnio laikotarpio „Rytų partnerystės+“ modelį, kuris galėtų galiausiai apimti stojimą į muitų sąjungą, energetikos sąjungą, skaitmeninę sąjungą ir prisijungimą prie Šengeno erdvės, didesnę prieigą prie ES vidaus rinkos, integraciją į ES transporto tinklus, pramonės partnerystes, didesnį dalyvavimą kitose ES programose ir agentūrose, tolesnį bendradarbiavimą BSGP srityje, taip pat tokias skubesnes priemones, kaip papildomus vienašalius lengvatinius muitų tarifus, tarptinklinio ryšio tarifų tarp partnerių ir ES panaikinimo konkretų laikotarpį ir didelės spartos plačiajuosčio ryšio plėtrą; užtikrinti, kad „Rytų partnerystės+“ modeliu galėtų pasinaudoti kitos Rytų partnerystės šalys, kai tik jos būtų pasirengusios prisiimti tokius didesnius įsipareigojimus ir būtų padariusios labai didelę pažangą įgyvendinant abipusiai sutartas reformas; |
| --- | --- |

u)

apsvarstyti galimybę vykdant Rytų partnerystės politiką asocijuotose šalyse, padariusiose esminę pažangą įgyvendinant su asociacijos susitarimais ir išsamiais ir visapusiškais LPS susijusias reformas, taikyti patrauklų ilgesnio laikotarpio „Rytų partnerystės+“ modelį, kuris galėtų galiausiai apimti stojimą į muitų sąjungą, energetikos sąjungą, skaitmeninę sąjungą ir prisijungimą prie Šengeno erdvės, didesnę prieigą prie ES vidaus rinkos, integraciją į ES transporto tinklus, pramonės partnerystes, didesnį dalyvavimą kitose ES programose ir agentūrose, tolesnį bendradarbiavimą BSGP srityje, taip pat tokias skubesnes priemones, kaip papildomus vienašalius lengvatinius muitų tarifus, tarptinklinio ryšio tarifų tarp partnerių ir ES panaikinimo konkretų laikotarpį ir didelės spartos plačiajuosčio ryšio plėtrą; užtikrinti, kad „Rytų partnerystės+“ modeliu galėtų pasinaudoti kitos Rytų partnerystės šalys, kai tik jos būtų pasirengusios prisiimti tokius didesnius įsipareigojimus ir būtų padariusios labai didelę pažangą įgyvendinant abipusiai sutartas reformas;

| v) | apsvarstyti naujus būdus neasocijuotųjų šalių pilietinei visuomenei, įmonėms, akademinei ir nepriklausomos žiniasklaidos bendruomenėms, taip pat jaunimui remti, be kita ko, skiriant papildomą finansavimą ir įgyvendinant judumo partnerystes; |
| --- | --- |

v)

apsvarstyti naujus būdus neasocijuotųjų šalių pilietinei visuomenei, įmonėms, akademinei ir nepriklausomos žiniasklaidos bendruomenėms, taip pat jaunimui remti, be kita ko, skiriant papildomą finansavimą ir įgyvendinant judumo partnerystes;

| w) | užtikrinti, kad abiem atvejais bendri tikslai būtų tiek vidutinės trukmės, tiek, prireikus, ilgalaikiai, ir skatinti kai kurias šalis partneres pereiti nuo rinkimų ciklų principo prie labiau strateginių vizijų; |
| --- | --- |

w)

užtikrinti, kad abiem atvejais bendri tikslai būtų tiek vidutinės trukmės, tiek, prireikus, ilgalaikiai, ir skatinti kai kurias šalis partneres pereiti nuo rinkimų ciklų principo prie labiau strateginių vizijų;

Rytų partnerystės įgyvendinimas

| x) | dar kartą atkreipti dėmesį į diferenciacijos principą ir į tai, kad bendradarbiavimo su ES mastas ir išsamumas priklauso nuo jos ir partnerių užmojų, taip pat reformų spartos ir kokybės, kurios turi būti vertinamos atsižvelgiant į tai, ar reformos įgyvendinamos visapusiškai ir veiksmingai, visų pirma pagarbos demokratijai, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinei valstybei ir geram valdymui požiūriu; |
| --- | --- |

x)

dar kartą atkreipti dėmesį į diferenciacijos principą ir į tai, kad bendradarbiavimo su ES mastas ir išsamumas priklauso nuo jos ir partnerių užmojų, taip pat reformų spartos ir kokybės, kurios turi būti vertinamos atsižvelgiant į tai, ar reformos įgyvendinamos visapusiškai ir veiksmingai, visų pirma pagarbos demokratijai, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinei valstybei ir geram valdymui požiūriu;

| y) | pabrėžti, kad Rytų partneryste siekiama sudaryti sąlygas, kurių reikia siekiant glaudžios politinės asociacijos ir ekonominės integracijos, įskaitant dalyvavimą ES programose; pakartoti, kad asociacijos susitarimai su Gruzija, Moldova ir Ukraina nėra galutinis jų santykių su ES tikslas; dar kartą pripažinti šių šalių europinius siekius; atkreipti dėmesį į tai, kad pagal ES sutarties 49 straipsnį ir atsižvelgiant į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, kiekviena Europos valstybė gali pateikti prašymą tapti ES nare, jei ji atitinka Kopenhagos kriterijus ir laikosi demokratijos principų, paiso pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių, įskaitant mažumų grupių teises, ir užtikrina teisinės valstybės principo taikymą; atsižvelgiant į tai, primygtinai raginti valstybes nares susitarti dėl plataus užmojo 2017 m. aukščiausio lygio susitikimo deklaracijos, kurioje būtų nustatyti atitinkami ilgalaikiai tikslai; |
| --- | --- |

y)

pabrėžti, kad Rytų partneryste siekiama sudaryti sąlygas, kurių reikia siekiant glaudžios politinės asociacijos ir ekonominės integracijos, įskaitant dalyvavimą ES programose; pakartoti, kad asociacijos susitarimai su Gruzija, Moldova ir Ukraina nėra galutinis jų santykių su ES tikslas; dar kartą pripažinti šių šalių europinius siekius; atkreipti dėmesį į tai, kad pagal ES sutarties 49 straipsnį ir atsižvelgiant į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, kiekviena Europos valstybė gali pateikti prašymą tapti ES nare, jei ji atitinka Kopenhagos kriterijus ir laikosi demokratijos principų, paiso pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių, įskaitant mažumų grupių teises, ir užtikrina teisinės valstybės principo taikymą; atsižvelgiant į tai, primygtinai raginti valstybes nares susitarti dėl plataus užmojo 2017 m. aukščiausio lygio susitikimo deklaracijos, kurioje būtų nustatyti atitinkami ilgalaikiai tikslai;

| z) | raginti Gruziją, Moldovą ir Ukrainą daugiau dėmesio skirti visapusiškam asociacijos darbotvarkių įgyvendinimui, kad būtų pasinaudota visomis asociacijos susitarimų teikiamomis galimybėmis, taip pat dalyvauti bendrose diskusijose pažangos, galimybių ir iššūkių, susijusių su reformomis, įgyvendinamomis pagal asociacijos susitarimus / išsamius ir visapusiškus LPS, klausimu; pakartoti, kad, siekiant užtikrinti šalių stabilumą ir vystymąsi ateityje ir jų visuomenių gerovę, svarbu iš tikrųjų įgyvendinti minėtas reformas; dar kartą patvirtinti, kad santykių pagal „Rytų partnerystės+“ modelį stiprinimas ir narystės ES perspektyva reiškia, kad turi būti daroma esminė pažanga įgyvendinant šias reformas, visų pirma teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir gero valdymo srityse; |
| --- | --- |

z)

raginti Gruziją, Moldovą ir Ukrainą daugiau dėmesio skirti visapusiškam asociacijos darbotvarkių įgyvendinimui, kad būtų pasinaudota visomis asociacijos susitarimų teikiamomis galimybėmis, taip pat dalyvauti bendrose diskusijose pažangos, galimybių ir iššūkių, susijusių su reformomis, įgyvendinamomis pagal asociacijos susitarimus / išsamius ir visapusiškus LPS, klausimu; pakartoti, kad, siekiant užtikrinti šalių stabilumą ir vystymąsi ateityje ir jų visuomenių gerovę, svarbu iš tikrųjų įgyvendinti minėtas reformas; dar kartą patvirtinti, kad santykių pagal „Rytų partnerystės+“ modelį stiprinimas ir narystės ES perspektyva reiškia, kad turi būti daroma esminė pažanga įgyvendinant šias reformas, visų pirma teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir gero valdymo srityse;

| aa) | užtikrinti, kad dabartinis ir būsimas bendradarbiavimo su partnerėmis lygis ir joms teikiama parama visada būtų susieti su griežtomis sąlygomis ir kad tų sąlygų būtų laikomasi; pabrėžti, kad ES finansinė parama partnerėms priklausys nuo konkrečių reformų veiksmų ir jų veiksmingo įgyvendinimo ir kad ES paskatomis grindžiamas požiūris bus ir toliau naudingas toms partnerėms, kurios aktyviausiai vykdo plataus užmojo reformas; numatyti, kad dotacijos būtų mokamos mažesnėmis dalimis siekiant sudaryti sąlygas ES geriau reaguoti į netikėtas krizes arba reformų stoką; ypač pabrėžti, kad nebus ratifikuojamas joks visapusiškas susitarimas su šalimi, kuri nepaiso ES vertybių, visų pirma neįgyvendina Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų, priekabiauja, baugina ir persekioja žmogaus teisių gynėjus, NVO ir žurnalistus; taip pat atkreipti dėmesį į tai, kad prieš pradedant ir baigiant bet kokį naują dialogą dėl bevizio režimo reikia atitikti aiškius kriterijus; pakartoti, kad ankstesnių pasiekimų atsisakymas sistemingai lems susitarimų, be kita ko, bevizio režimo ir ES finansavimo srityje, laikiną sustabdymą; |
| --- | --- |

aa)

užtikrinti, kad dabartinis ir būsimas bendradarbiavimo su partnerėmis lygis ir joms teikiama parama visada būtų susieti su griežtomis sąlygomis ir kad tų sąlygų būtų laikomasi; pabrėžti, kad ES finansinė parama partnerėms priklausys nuo konkrečių reformų veiksmų ir jų veiksmingo įgyvendinimo ir kad ES paskatomis grindžiamas požiūris bus ir toliau naudingas toms partnerėms, kurios aktyviausiai vykdo plataus užmojo reformas; numatyti, kad dotacijos būtų mokamos mažesnėmis dalimis siekiant sudaryti sąlygas ES geriau reaguoti į netikėtas krizes arba reformų stoką; ypač pabrėžti, kad nebus ratifikuojamas joks visapusiškas susitarimas su šalimi, kuri nepaiso ES vertybių, visų pirma neįgyvendina Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų, priekabiauja, baugina ir persekioja žmogaus teisių gynėjus, NVO ir žurnalistus; taip pat atkreipti dėmesį į tai, kad prieš pradedant ir baigiant bet kokį naują dialogą dėl bevizio režimo reikia atitikti aiškius kriterijus; pakartoti, kad ankstesnių pasiekimų atsisakymas sistemingai lems susitarimų, be kita ko, bevizio režimo ir ES finansavimo srityje, laikiną sustabdymą;

| ab) | remti Rytų partnerystės daugiašalį aspektą, nes jis padeda didinti daugiašalį pasitikėjimo stiprinimą, visų pirma nuo konfliktų nukentėjusiose vietovėse, ir sukuriamos regioninio bendradarbiavimo galimybės, be kita ko, pasinaudojant tarpvalstybinėmis pilietinės visuomenės platformomis, vietos ir regioninių valdžios institucijų bendradarbiavimu ir tarpvalstybiniais projektais, pvz., žmonių tarpusavio ryšių programomis, kurias įgyvendinant kultūrų dialogas ir jaunoji karta laikomi pokyčių veiksniais; |
| --- | --- |

ab)

remti Rytų partnerystės daugiašalį aspektą, nes jis padeda didinti daugiašalį pasitikėjimo stiprinimą, visų pirma nuo konfliktų nukentėjusiose vietovėse, ir sukuriamos regioninio bendradarbiavimo galimybės, be kita ko, pasinaudojant tarpvalstybinėmis pilietinės visuomenės platformomis, vietos ir regioninių valdžios institucijų bendradarbiavimu ir tarpvalstybiniais projektais, pvz., žmonių tarpusavio ryšių programomis, kurias įgyvendinant kultūrų dialogas ir jaunoji karta laikomi pokyčių veiksniais;

| ac) | atkreipti dėmesį į tai, kad svarbu tiek viduje, tiek išorėje aiškiai ir veiksmingai informuoti apie politiką, susijusią su Rytų partneryste, ir numatyti komunikacijos veiksmus, pritaikytus konkretiems regionams, visų pirma siekiant užpildyti esamas žinių apie ES ir jos santykius su partnerėmis spragas; pripažinti puikius Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės pasiektus rezultatus ir remti jos veiklą skiriant papildomą finansavimą; spręsti uždavinį, kaip reikėtų teikti geresnę informaciją apie konkrečią Rytų partnerystės naudą ir tikslus, kovoti su dezinformacija pateikiant faktais pagrįstą, prieinamą ir kokybišką informaciją visomis šalių partnerių kalbomis ir užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma saviraiškos laisvės; |
| --- | --- |

ac)

atkreipti dėmesį į tai, kad svarbu tiek viduje, tiek išorėje aiškiai ir veiksmingai informuoti apie politiką, susijusią su Rytų partneryste, ir numatyti komunikacijos veiksmus, pritaikytus konkretiems regionams, visų pirma siekiant užpildyti esamas žinių apie ES ir jos santykius su partnerėmis spragas; pripažinti puikius Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės pasiektus rezultatus ir remti jos veiklą skiriant papildomą finansavimą; spręsti uždavinį, kaip reikėtų teikti geresnę informaciją apie konkrečią Rytų partnerystės naudą ir tikslus, kovoti su dezinformacija pateikiant faktais pagrįstą, prieinamą ir kokybišką informaciją visomis šalių partnerių kalbomis ir užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma saviraiškos laisvės;

| ad) | laikytis požiūrio, kad ES parama turėtų būti pritaikyta taip, kad atitiktų bendradarbiavimo su kiekviena partnere bendro užmojo lygį, pagal principą „parama pagal pažangą“; ypač raginti ES suderinti biudžeto priemones, pvz., Europos kaimynystės priemonę ir Europos darnaus vystymosi fondą, su politiniais uždaviniais ir įgyvendinimo strategijomis, visų pirma vykdant jos metinę ir daugiametę biudžeto procedūrą; |
| --- | --- |

ad)

laikytis požiūrio, kad ES parama turėtų būti pritaikyta taip, kad atitiktų bendradarbiavimo su kiekviena partnere bendro užmojo lygį, pagal principą „parama pagal pažangą“; ypač raginti ES suderinti biudžeto priemones, pvz., Europos kaimynystės priemonę ir Europos darnaus vystymosi fondą, su politiniais uždaviniais ir įgyvendinimo strategijomis, visų pirma vykdant jos metinę ir daugiametę biudžeto procedūrą;

| ae) | teigiamai vertinti Komisijos pasiūlymus suteikti partnerėms makrofinansinę paramą ir tuo pačiu metu reikalauti nustatyti griežtas ir veiksmingas sąlygas, pridedamas prie pasiūlymų, visų pirma dėl teisinės valstybės principo laikymosi (įskaitant nepriklausomas teismines institucijas ir daugiapartinę parlamentinę sistemą), gero valdymo užtikrinimo (įskaitant veiksmingą kovą su korupcija) ir žmogaus teisių ir žiniasklaidos laisvės gynimo; kas šešis mėnesius pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią rašytinę ataskaitą dėl pažangos, kurią tokią paramą jau gaunančios partnerės padarė šiose trijose srityse; raginti Komisiją parengti naujas makrofinansinės paramos programas šalims partnerėms, kurios sėkmingai užbaigė įgyvendinti ankstesnes programas, sistemingai numatyti minėtas sąlygas būsimuose pasiūlymuose dėl tokios paramos ir užtikrinti, kad jos būtų griežtai vykdomos, visų pirma Moldovos atveju; |
| --- | --- |

ae)

teigiamai vertinti Komisijos pasiūlymus suteikti partnerėms makrofinansinę paramą ir tuo pačiu metu reikalauti nustatyti griežtas ir veiksmingas sąlygas, pridedamas prie pasiūlymų, visų pirma dėl teisinės valstybės principo laikymosi (įskaitant nepriklausomas teismines institucijas ir daugiapartinę parlamentinę sistemą), gero valdymo užtikrinimo (įskaitant veiksmingą kovą su korupcija) ir žmogaus teisių ir žiniasklaidos laisvės gynimo; kas šešis mėnesius pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią rašytinę ataskaitą dėl pažangos, kurią tokią paramą jau gaunančios partnerės padarė šiose trijose srityse; raginti Komisiją parengti naujas makrofinansinės paramos programas šalims partnerėms, kurios sėkmingai užbaigė įgyvendinti ankstesnes programas, sistemingai numatyti minėtas sąlygas būsimuose pasiūlymuose dėl tokios paramos ir užtikrinti, kad jos būtų griežtai vykdomos, visų pirma Moldovos atveju;

| af) | raginti Komisiją, Europos investicijų banką ir kitas daugiašales finansų įstaigas siekti sėkmingai įgyvendinti Investicijų planą Europai ir paramos mechanizmą, skirtą Rytų partnerystės šalims, įsipareigojusioms įgyvendinti asociacijos susitarimus; pareikalauti, kad būtų įsteigtas Ukrainai, Gruzijai ir Moldovai skirtas patikos fondas, remiantis geriausia daugiašalės paramos teikėjų priemonių praktika, kartu pabrėžiant, kad šio patikos fondo veikla daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms, visų pirma į socialinę ir ekonominę infrastruktūrą, kuriomis siekiama gerinti investicijų įsisavinimo pajėgumą, ir tarptautinių finansų įstaigų ir tarptautinių paramos teikėjų veiklos koordinavimui vietoje; apsvarstyti galimybę surengti paramos teikėjų Ukrainos konferenciją siekiant tenkinti šalies humanitarinius poreikius, kuriuos lemia konfliktas rytinėje šalies dalyje ir Krymo aneksija; užtikrinti, kad visų šių lėšų naudojimas tai pat būtų griežtai tikrinamas, kad būtų išvengta bet kokio netinkamo naudojimo; |
| --- | --- |

af)

raginti Komisiją, Europos investicijų banką ir kitas daugiašales finansų įstaigas siekti sėkmingai įgyvendinti Investicijų planą Europai ir paramos mechanizmą, skirtą Rytų partnerystės šalims, įsipareigojusioms įgyvendinti asociacijos susitarimus; pareikalauti, kad būtų įsteigtas Ukrainai, Gruzijai ir Moldovai skirtas patikos fondas, remiantis geriausia daugiašalės paramos teikėjų priemonių praktika, kartu pabrėžiant, kad šio patikos fondo veikla daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms, visų pirma į socialinę ir ekonominę infrastruktūrą, kuriomis siekiama gerinti investicijų įsisavinimo pajėgumą, ir tarptautinių finansų įstaigų ir tarptautinių paramos teikėjų veiklos koordinavimui vietoje; apsvarstyti galimybę surengti paramos teikėjų Ukrainos konferenciją siekiant tenkinti šalies humanitarinius poreikius, kuriuos lemia konfliktas rytinėje šalies dalyje ir Krymo aneksija; užtikrinti, kad visų šių lėšų naudojimas tai pat būtų griežtai tikrinamas, kad būtų išvengta bet kokio netinkamo naudojimo;

| ag) | pakartoti, kad tvirtai pritaria parlamentiniam indėliui į Rytų partnerystės politiką ir jos tikrinimui, ypač atsižvelgiant į šios politikos poveikį piliečių gyvenimui; atsižvelgiant į tai, didinti EURONEST parlamentinės asamblėjos vaidmenį naujoje daugiašalėje Rytų partnerystės struktūroje, taip pat parlamentinės asociacijos arba bendradarbiavimo komitetų vaidmenį asociacijos ar bendradarbiavimo tarybose; teigiamai vertinti įgyvendinamas visapusiško paramos demokratijai požiūrio programas; pakviesti šalių partnerių parlamentų narius bendradarbiauti ir tikrinti įgyvendinimą, taip pat keisti geriausios praktikos pavyzdžiais; padidinti Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo dalyvavimą šiame procese; |
| --- | --- |

ag)

pakartoti, kad tvirtai pritaria parlamentiniam indėliui į Rytų partnerystės politiką ir jos tikrinimui, ypač atsižvelgiant į šios politikos poveikį piliečių gyvenimui; atsižvelgiant į tai, didinti EURONEST parlamentinės asamblėjos vaidmenį naujoje daugiašalėje Rytų partnerystės struktūroje, taip pat parlamentinės asociacijos arba bendradarbiavimo komitetų vaidmenį asociacijos ar bendradarbiavimo tarybose; teigiamai vertinti įgyvendinamas visapusiško paramos demokratijai požiūrio programas; pakviesti šalių partnerių parlamentų narius bendradarbiauti ir tikrinti įgyvendinimą, taip pat keisti geriausios praktikos pavyzdžiais; padidinti Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo dalyvavimą šiame procese;

| ah) | atsižvelgti į Parlamento pasiryžimą didinti tarptautinių susitarimų su rytinėmis partnerėmis įgyvendinimo stebėseną ir šiuo tikslu teikiamos ES paramos tikrinimą; reaguoti į Parlamento raginimą partnerėms ir Komisijai užtikrinti didesnį visų ES finansavimo gavėjų skaidrumą; raginti Komisiją ir EIVT kas šešis mėnesius pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią rašytinę ataskaitą dėl šių susitarimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

ah)

atsižvelgti į Parlamento pasiryžimą didinti tarptautinių susitarimų su rytinėmis partnerėmis įgyvendinimo stebėseną ir šiuo tikslu teikiamos ES paramos tikrinimą; reaguoti į Parlamento raginimą partnerėms ir Komisijai užtikrinti didesnį visų ES finansavimo gavėjų skaidrumą; raginti Komisiją ir EIVT kas šešis mėnesius pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią rašytinę ataskaitą dėl šių susitarimų įgyvendinimo;

| ai) | atsižvelgti į Parlamento pasiryžimą didinti jo atliekamą derybų dėl būsimų tarptautinių susitarimų su rytinėmis partnerėmis tikrinimą; raginti Tarybą nedelsiant pateikti Parlamentui visus susijusius derybinius nurodymus, laikantis atitinkamo Tarpinstitucinio susitarimo (9); teigiamai vertinti veiksmingą Komisijos ir EIVT bendradarbiavimą su Parlamentu teikiant informaciją apie šias derybas, tačiau raginti jas taip pat nedelsiant pateikti derybinių tekstų projektus ir parafuotus susitarimus, laikantis atitinkamo pagrindų susitarimo (10); |
| --- | --- |

ai)

atsižvelgti į Parlamento pasiryžimą didinti jo atliekamą derybų dėl būsimų tarptautinių susitarimų su rytinėmis partnerėmis tikrinimą; raginti Tarybą nedelsiant pateikti Parlamentui visus susijusius derybinius nurodymus, laikantis atitinkamo Tarpinstitucinio susitarimo (9); teigiamai vertinti veiksmingą Komisijos ir EIVT bendradarbiavimą su Parlamentu teikiant informaciją apie šias derybas, tačiau raginti jas taip pat nedelsiant pateikti derybinių tekstų projektus ir parafuotus susitarimus, laikantis atitinkamo pagrindų susitarimo (10);

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Europos Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir susipažinti – ES specialiajam įgaliotiniui Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje klausimais, ESBO Parlamentinei Asamblėjai, Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai ir Rytų partnerystės šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0304.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0267.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0126.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0456.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0089.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0487.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0018.

(8)  OL C 265, 2017 8 11, p. 110.

(9)  OL C 95, 2014 4 1, p. 1.

(10)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/137 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/137

---

P8_TA(2017)0459

Prašymas atšaukti Anos Gomes (Ana Gomes) imunitetą

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Anos Gomes (Ana Gomes) imunitetą (2017/2096(IMM))

(2018/C 356/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Portugalijos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje 2017 m. gegužės 30 d. perduotą ir Portugalijos Respublikos generalinio prokuroro pavaduotojo pasirašytą prašymą atšaukti Anos Gomes imunitetą, kuris susijęs su Pezo de Regvos (Vilos Realio apygarda) teismo bendrųjų reikalų prokuratūroje nagrinėjama baudžiamąja byla Nr. NUIPC 430/16.6T9LSBP ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. birželio 12 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Portugalijos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje 2017 m. gegužės 30 d. perduotą ir Portugalijos Respublikos generalinio prokuroro pavaduotojo pasirašytą prašymą atšaukti Anos Gomes imunitetą, kuris susijęs su Pezo de Regvos (Vilos Realio apygarda) teismo bendrųjų reikalų prokuratūroje nagrinėjama baudžiamąja byla Nr. NUIPC 430/16.6T9LSBP ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. birželio 12 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Anos Gomes paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Anos Gomes paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Portugalijos Respublikos konstitucijos 157 straipsnio 2 dalį ir Portugalijos Respublikos Asamblėjos narių statuto 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Portugalijos Respublikos konstitucijos 157 straipsnio 2 dalį ir Portugalijos Respublikos Asamblėjos narių statuto 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0363/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0363/2017),

| A. | kadangi Vilos Realio apylinkės teismo Respublikos prokuratūros (Pezo da Regvos bendrųjų reikalų prokuratūros) prokuroras pateikė prašymą atšaukti Parlamento narės Anos Gomes imunitetą dėl jos padarytų pareiškimų interviu dienraščiui Diàrio de Noticias metu; šis interviu buvo paskelbtas to paties dienraščio interneto svetainėje 2016 m. balandžio 29 d.; kadangi prašymas atsiųstas siekiant pradėti baudžiamąjį procesą A. Gomes atžvilgiu ir norint pastarąją apklausti dėl šios bylos aplinkybių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Vilos Realio apylinkės teismo Respublikos prokuratūros (Pezo da Regvos bendrųjų reikalų prokuratūros) prokuroras pateikė prašymą atšaukti Parlamento narės Anos Gomes imunitetą dėl jos padarytų pareiškimų interviu dienraščiui Diàrio de Noticias metu; šis interviu buvo paskelbtas to paties dienraščio interneto svetainėje 2016 m. balandžio 29 d.; kadangi prašymas atsiųstas siekiant pradėti baudžiamąjį procesą A. Gomes atžvilgiu ir norint pastarąją apklausti dėl šios bylos aplinkybių;

| B. | kadangi straipsnyje rašoma apie kratas, susijusias su Vainos laivų statykla, ir kadangi A. Gomes, kalbėdama apie kelto „Atlântida“ pardavimą, pasak jos, „už grašius“, paminėjo, jog „tai ženklas, kad kažkas pajudėjo akivaizdžios korupcijos atveju“; |
| --- | --- |

B.

kadangi straipsnyje rašoma apie kratas, susijusias su Vainos laivų statykla, ir kadangi A. Gomes, kalbėdama apie kelto „Atlântida“ pardavimą, pasak jos, „už grašius“, paminėjo, jog „tai ženklas, kad kažkas pajudėjo akivaizdžios korupcijos atveju“;

| C. | kadangi nurodytos faktinės aplinkybės teoriškai apima tris A. Gomes padarytas nusikalstamas veikas, t. y. įstaigos, tarnybos ar juridinio asmens šmeižimo nusikalstamas veikas, kurios numatytos ir bausmės už kurias nustatytos Baudžiamojo kodekso 187 straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies a punkte ir 183 straipsnio 2 dalyje, prieš dvi civilinio proceso šalis – už šią nusikalstamą veiką baudžiama laisvės atėmimu iki dvejų metų arba bauda, mokama iki 120 dienų; |
| --- | --- |

C.

kadangi nurodytos faktinės aplinkybės teoriškai apima tris A. Gomes padarytas nusikalstamas veikas, t. y. įstaigos, tarnybos ar juridinio asmens šmeižimo nusikalstamas veikas, kurios numatytos ir bausmės už kurias nustatytos Baudžiamojo kodekso 187 straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies a punkte ir 183 straipsnio 2 dalyje, prieš dvi civilinio proceso šalis – už šią nusikalstamą veiką baudžiama laisvės atėmimu iki dvejų metų arba bauda, mokama iki 120 dienų;

| D. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje numatoma, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje numatoma, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| E. | kadangi Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnyje numatyta, kad Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, pirmiausia siekia išlikti principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnyje numatyta, kad Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, pirmiausia siekia išlikti principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas;

| F. | kadangi Europos Teisingumo Teismas pripažino, kad nario už Parlamento ribų padarytas pareiškimas gali būti einant pareigas pareikšta nuomonė, kaip tai suprantama pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį, kai esama subjektyvaus vertinimo, kuris glaudžiai ir akivaizdžiai susijęs su Parlamento nario Europos Parlamente einamomis pareigomis, nes tokios nuomonės egzistavimas priklauso ne nuo vietos, kur padarytas pareiškimas, o nuo jo pobūdžio ir turinio; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Teisingumo Teismas pripažino, kad nario už Parlamento ribų padarytas pareiškimas gali būti einant pareigas pareikšta nuomonė, kaip tai suprantama pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį, kai esama subjektyvaus vertinimo, kuris glaudžiai ir akivaizdžiai susijęs su Parlamento nario Europos Parlamente einamomis pareigomis, nes tokios nuomonės egzistavimas priklauso ne nuo vietos, kur padarytas pareiškimas, o nuo jo pobūdžio ir turinio;

| G. | kadangi šiuo metu politinės diskusijos vis dažniau vyksta už Parlamento posėdžių salės ribų naudojantis tokiomis ryšių priemonėmis kaip pranešimai spaudai, interviu, tinklaraščiai ir internetas; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu politinės diskusijos vis dažniau vyksta už Parlamento posėdžių salės ribų naudojantis tokiomis ryšių priemonėmis kaip pranešimai spaudai, interviu, tinklaraščiai ir internetas;

| H. | kadangi aptariamame interviu A. Gomes pareiškimai buvo padaryti vykdant Parlamento nario funkcijas ir, visų pirma, pareigas, kurios susijusios su jos kaip Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti pirmininko pavaduotojos vaidmeniu; |
| --- | --- |

H.

kadangi aptariamame interviu A. Gomes pareiškimai buvo padaryti vykdant Parlamento nario funkcijas ir, visų pirma, pareigas, kurios susijusios su jos kaip Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti pirmininko pavaduotojos vaidmeniu;

| I. | kadangi A. Gomes teiginiai tiesiogiai susiję su jos pareiškimais, padarytais per televizijos laidą „TVI24- Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim“, kuri buvo transliuojama 2013 m. lapkričio 29 d., ir dėl kurių Europos Parlamentas gynė jos imunitetą (2); |
| --- | --- |

I.

kadangi A. Gomes teiginiai tiesiogiai susiję su jos pareiškimais, padarytais per televizijos laidą „TVI24- Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim“, kuri buvo transliuojama 2013 m. lapkričio 29 d., ir dėl kurių Europos Parlamentas gynė jos imunitetą (2);

| J. | kadangi dėl šios priežasties A. Gomes pareiškimai patenka į jos veiklos Europos Parlamente sritį; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl šios priežasties A. Gomes pareiškimai patenka į jos veiklos Europos Parlamente sritį;

| 1. | nusprendžia neatšaukti Anos Gomes imuniteto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  2014 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Anos Gomes imunitetą ir privilegijas (OL C 285, 2016 8 5, p. 19).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. lapkričio 14 d., antradienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/139 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/139

---

P8_TA(2017)0422

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas pagal paraišką „EGF/2017/004 IT/Almaviva“

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Italijos paraiška „EGF/2017/004 IT/Almaviva“) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

(2018/C 356/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0496 – C8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0496 – C8-0322/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0346/2017),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi Sąjungos finansinė parama iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungos finansinė parama iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau;

| C. | kadangi Italija pateikė paraišką „EGF/2017/004 IT/Almaviva“ dėl finansinės EGF paramos pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus po to, kai iš įmonės „Almaviva Contact SpA“, vykdančios veiklą NACE 2 red. 82 skyriui priskiriamos ekonominės veiklos sektoriuje (Administracinė veikla, įstaigų ir kitų verslo įmonių aptarnavimo veikla) NUTS 2 lygio Italijos Lacijaus regione (ITI4), iš darbo atleisti 1 646 darbuotojai; kadangi numatoma, kad taikant priemones dalyvaus 1 610 iš darbo atleistų darbuotojų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Italija pateikė paraišką „EGF/2017/004 IT/Almaviva“ dėl finansinės EGF paramos pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus po to, kai iš įmonės „Almaviva Contact SpA“, vykdančios veiklą NACE 2 red. 82 skyriui priskiriamos ekonominės veiklos sektoriuje (Administracinė veikla, įstaigų ir kitų verslo įmonių aptarnavimo veikla) NUTS 2 lygio Italijos Lacijaus regione (ITI4), iš darbo atleisti 1 646 darbuotojai; kadangi numatoma, kad taikant priemones dalyvaus 1 610 iš darbo atleistų darbuotojų;

| 1. | pritaria Komisijai, kad tenkinamos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos ir kad pagal tą reglamentą Italija turi teisę gauti finansinę 3 347 370 EUR paramą, kuri sudaro 60 % bendrų išlaidų, siekiančių 5 578 950 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Italijos valdžios institucijos paraišką pateikė 2017 m. gegužės 9 d. ir kad, Italijai pateikus papildomą informaciją, 2017 m. rugsėjo 26 d. Komisija baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad ekonomikos krizė padarė didelį poveikį rinkodaros paslaugų ir pagalbos prekių bei paslaugų pirkėjams kainoms, todėl sumažėjo paslaugų teikėjų apyvarta ir pelnas; atsižvelgdamas į tai, kad darbo jėgos sąnaudos iš esmės yra didžiausios gamybos sąnaudos skambučių centro sektoriuje, pažymi, kad įmonės sureagavo į minėtas nepalankias sąlygas – vykdė perkėlimus, ėmėsi su darbo jėgos sąnaudų keitimu susijusių veiksmų arba įmonės buvo uždaromos; apgailestauja, kad nuo 2009 m. iki 2014 m. pirmojo ketvirčio trečdalis visų šio sektoriaus įmonių Italijoje nutraukė veiklą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad šie atleidimai iš darbo yra tiesiogiai susiję su 45 % sumažėjusiomis įmonės „Almaviva“ centro Romoje pajamomis 2011–2016 m.; apgailestauja, kad nebuvo įmanoma pasiekti susitarimo su Italijos vieningąja profesinių sąjungų atstovybe (RSU) dėl plano, kaip suderinti įmonės „Almaviva“ centro Romoje darbo jėgos sąnaudas su kitų įmonės „Almaviva“ darbo centrų Italijoje darbo jėgos sąnaudomis, pagal kurį darbo užmokestis iš tiesų būtų sumažintas, todėl centras Romoje buvo uždarytas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad skambučių centro sektoriaus darbuotojai turėtų būti labiau apsaugoti, o tai, visų pirma, reiškia, kad reikėtų vengti darbuotojus perkelti iš vieno centro į kitą, nes tokie veiksmai naudojami kaip tam tikra strategija siekiant priverstiniu būdu skatinti masinius atleidimus iš darbo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad regioninė ir vietos ekonomika labai pamažu atsigauna po didelių sunkumų dėl ekonomikos ir finansų krizės ir kad kyla grėsmė, jog masiniai atleidimai iš darbo sustabdys ar nutrauks šį atsigavimą; pabrėžia, kad siekiant to išvengti labai svarbios yra aktyvios darbo rinkos priemonės, kaip antai EGF bendrai finansuojamos priemonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad 79 % tikslinių paramos gavėjų yra moterys ir kad didžioji jų dalis yra 30–55 metų amžiaus; apgailestauja, kad nebuvo įmanoma rasti perspektyvaus sprendimo, kaip išvengti jų atleidimo iš darbo, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad mažiau tikėtina, kad šios amžiaus grupės moterys pasiliks ir darys pažangą darbo rinkoje, nes joms sunku užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą dėl jų kaip neoficialių slaugytojų pareigų, taip pat dėl lygių galimybių darbo vietoje trūkumo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad teikiant mokymo ir individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas reikėtų visapusiškai atsižvelgti į šios darbuotojų grupės ypatumus, visų pirma į didelę moterų dalį; palankiai vertina tai, kad numatyta skirti 680 000 EUR priklausomų asmenų globėjų išlaidoms kompensuoti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina tai, kad Italijos valdžios institucijos tiksliniams paramos gavėjams prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas pradėjo teikti 2017 m. balandžio 6 d., t. y. anksčiau prieš pateikiant paraišką dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad į šią paraišką įtrauktiems iš darbo atleistiems darbuotojams Italija planuoja taikyti šias aštuonių rūšių priemones: i) individualus orientavimas, ii) pagalba ieškant darbo, iii) mokymas, perkvalifikavimas ir profesinis mokymas, iv) reintegracijos į darbo rinką čekiai, v) verslumo parama, vi) parama verslui steigti, vii) priklausomų asmenų globėjų išlaidų kompensavimas ir viii) su judumu susijusių išlaidų kompensavimas; pažymi, kad pajamų paramos priemonių suma sieks 13,34 % visos prie individualių poreikių pritaikytų priemonių paketo sumos – tai daug mažiau negu EGF reglamente nustatyta maksimali 35 % riba, taip pat kad šių priemonių taikymo sąlyga – aktyvus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimas darbo paieškos arba mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad įsteigtas komitetas, kurį sudaro Ekonominės plėtros ministerijos (MiSE (4)), Nacionalinės darbo rinkos aktyvumo skatinimo agentūros (ANPAL (5)), Lacijaus regiono ir profesinių sąjungų atstovai, strategijai ir priemonėms, taikomoms siekiant paremti buvusius įmonės „Almaviva“ darbuotojus, apibrėžti, taip pat suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui parengti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | supranta, kad reintegracijos į darbo rinką čekių naudojimas yra naujovė, jie buvo naudoti tik vienu ankstesniu atveju; pabrėžia, kad svarbu visapusiškai įvertinti tokių priemonių veiksmingumą, kai praeis pakankamai laiko ir bus prieinami duomenys; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog Italijos valdžios institucijos patikino, kad siūlomi veiksmai nebus remiami pagal kitas Sąjungos finansines priemones ir kad šie veiksmai bus papildyti tik ESF arba nacionalinėmis lėšomis finansuojamais veiksmais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kurį remia EGF, reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikalingus įgūdžius ir kad šį paketą reikėtų pritaikyti prie perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Italijos vyriausybės įsipareigojimą nustatyti naują telekomunikacijų sektoriaus darbuotojams skirtą teisinį pagrindą siekiant išvengti kitų tokių atveju kaip šis, kai pateikta paraiška „EGF/2017/004 IT/Almaviva“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją primygtinai paskatinti nacionalines valdžios institucijas būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kuriuose esama augimo perspektyvų, taigi ir galimybių samdyti žmones, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE).

(5)  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Italijos paraiška „EGF/2017/004 IT/Almaviva“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2017/2192.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/143 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/143

---

P8_TA(2017)0424

Teritorijų tipologijos ***I

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 nuostatos dėl teritorijų tipologijų (TERCET) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0788), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0788),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0516/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0516/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. spalio 4 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. spalio 4 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0231/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau nurodytą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 209, 2017 6 30, p. 71.

(2)  OL C 342, 2017 10 12, p. 74.

---

P8_TC1-COD(2016)0393

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 nuostatos dėl teritorijų tipologijų (TERCET)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2391.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/144 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/144

---

P8_TA(2017)0425

Vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimas ***I

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 96/50/EB ir 91/672/EEB (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0082),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0061/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0338/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0338/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 389, 2016 10 21, p. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0050

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2397.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/145

---

P8_TA(2017)0426

Nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimas ***I

2017 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0283),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0194/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0194/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Bulgarijos parlamento, Čekijos Atstovų Rūmų, Austrijos Bundesrato ir Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bulgarijos parlamento, Čekijos Atstovų Rūmų, Austrijos Bundesrato ir Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0077/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0077/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 100.

---

P8_TC1-COD(2016)0148

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2394.)

---

2017 m. lapkričio 15 d., trečiadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/146 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/146

---

P8_TA(2017)0429

Deleguotųjų aktų priėmimo terminas ***I

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0136), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0136),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0116/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0116/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 27 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 27 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0332/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 345, 2017 10 13, p. 67.

---

P8_TC1-COD(2017)0060

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2017/2380.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/147 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/147

---

P8_TA(2017)0430

Karelo Pinxteno skyrimas Audito Rūmų nariu

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Karelą Pinxteną (Karel Pinxten) Audito Rūmų nariu (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0328/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0336/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0336/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia neigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Karelą Pinxteną Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/148

---

P8_TA(2017)0431

Pietro Russo skyrimas Audito Rūmų nariu

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Pietro Russo Audito Rūmų nariu (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0329/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0337/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Pietro Russo Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/149

---

P8_TA(2017)0432

Hannu Takkulos skyrimas Audito Rūmų nariu

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Hannu Takkulą Audito Rūmų nariu (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0330/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0338/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0338/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Hannu Takkulą Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/150 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/150

---

P8_TA(2017)0433

Baudilio Tomé Muguruzos skyrimas Audito Rūmų nariu

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Baudilio Tomé Muguruzą Audito Rūmų nariu (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0331/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0342/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Baudilio Tomé Muguruzą Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/151 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/151

---

P8_TA(2017)0434

Bettinos Jakobsen skyrimas Audito Rūmų nare

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Bettiną Jakobsen Audito Rūmų nare (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0332/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0341/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0341/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, svarstymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, svarstymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Bettiną Jakobsen Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/152 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/152

---

P8_TA(2017)0435

João Alexandre Tavareso Gonçalveso de Figueiredo skyrimas Audito Rūmų nariu

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti João Alexandre Tavaresą Gonçalvesą de Figueiredo Audito Rūmų nariu (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0333/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0343/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti João Alexandre Tavaresą Gonçalvesą de Figueiredo Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/153

---

P8_TA(2017)0436

Ilianos Ivanovos skyrimas Audito Rūmų nare

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Ilianą Ivanovą (Iliana Ivanova) Audito Rūmų nare (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 356/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0334/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0344/2017),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2017 m. spalio 26 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Ilianą Ivanovą Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/154 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/154

---

P8_TA(2017)0437

Apsauga nuo importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo iš ES narėmis nesančių valstybių ***I

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0721), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0721),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0456/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0456/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Kinijos rinkos ekonomikos statuso (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Kinijos rinkos ekonomikos statuso (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. spalio 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. spalio 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0236/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0223.

---

P8_TC1-COD(2016)0351

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2321.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl perėjimo

Komisija primena, kad naująja metodika siekiama užtikrinti tęstinę Sąjungos pramonės apsaugą nuo nesąžiningos prekybos praktikos, visų pirma tos, kurią lemia dideli rinkos iškraipymai. Todėl Komisija užtikrins, kad Sąjungos pramonė, norėdama pasinaudoti antidempingo priemonės teikiama apsauga (visų pirma, kai įsigaliojus naujajai metodikai galbūt teiks prašymus atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą), nepatirtų jokios papildomos naštos.

Komisijos pareiškimas dėl 23 straipsnio ir bendravimas su Europos Parlamentu ir Taryba

Komisija praneš Europos Parlamentui ir Tarybai apie ketinimus parengti ar atnaujinti ataskaitą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punktą. Jei Europos Parlamentas ar Taryba praneš Komisijai laikantys, kad ataskaitos parengimo ar atnaujinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punktą sąlygos patenkintos, Komisija imsis reikiamų veiksmų ir atitinkamai apie juos praneš Europos Parlamentui ir Tarybai.

Komisijos pareiškimas dėl ataskaitų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punktą

Komisija nedelsdama naudosis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte numatyta galimybe rengti didelių iškraipymų ataskaitas, kad suinteresuotosios šalys galėtų jomis naudotis rengdamos informaciją, kuriai gali būti taikoma 2 straipsnio 6a dalis. Komisija konsultuos suinteresuotąsias šalis, kaip naudotis tomis ataskaitomis.

---

2017 m. lapkričio 16 d., ketvirtadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/156 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/156

---

P8_TA(2017)0446

ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimas dėl santykių ir bendradarbiavimo (pritarimo procedūra) ***

2017 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 356/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15470/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15470/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo projektą (09787/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo projektą (09787/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0027/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0327/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Naujosios Zelandijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0447.

---

2017 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/157 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/157

---

P8_TA(2017)0452

Nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimas 2017 m.

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

(2018/C 356/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0900 – C8-0408/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0900 – C8-0408/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 14 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 14 punktą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį Taikinimo komitetas patvirtino 2017 m. lapkričio 18 d. (A8-0359/2017) vykstant taikinimui dėl 2018 metų bendrojo biudžeto projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį Taikinimo komitetas patvirtino 2017 m. lapkričio 18 d. (A8-0359/2017) vykstant taikinimui dėl 2018 metų bendrojo biudžeto projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0372/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0372/2017),

| A. | kadangi 2017 m. Europos Parlamento ir Tarybos mobilizuota nenumatytų atvejų rezervo lėšų suma 1 906,1 mln. EUR viršijo numatytas 3 išlaidų kategorijos (Saugumas ir pilietybė) ir 4 išlaidų kategorijos (Europos vaidmuo pasaulyje) įsipareigojimų viršutines ribas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. Europos Parlamento ir Tarybos mobilizuota nenumatytų atvejų rezervo lėšų suma 1 906,1 mln. EUR viršijo numatytas 3 išlaidų kategorijos (Saugumas ir pilietybė) ir 4 išlaidų kategorijos (Europos vaidmuo pasaulyje) įsipareigojimų viršutines ribas;

| B. | kadangi Europos Parlamentas ir Taryba, siekdami padengti šią sumą, 2017 m. nusprendė kompensuoti 575,0 mln. EUR iš nepaskirstytos 2 išlaidų kategorijos (Tvarus augimas. Gamtos ištekliai) maržos, taip pat 507,3 mln. EUR, 570,0 mln. EUR ir 253,9 mln. EUR iš nepaskirstytų atitinkamai 5 išlaidų kategorijos (Administravimas) 2017, 2018 ir 2019 m. maržų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamentas ir Taryba, siekdami padengti šią sumą, 2017 m. nusprendė kompensuoti 575,0 mln. EUR iš nepaskirstytos 2 išlaidų kategorijos (Tvarus augimas. Gamtos ištekliai) maržos, taip pat 507,3 mln. EUR, 570,0 mln. EUR ir 253,9 mln. EUR iš nepaskirstytų atitinkamai 5 išlaidų kategorijos (Administravimas) 2017, 2018 ir 2019 m. maržų;

| C. | kadangi 2018 m. biudžetui tvirtinti sušauktas Taikinimo komitetas vėliau, atsižvelgdamas į pirmiau minėtą nenumatytų atvejų rezervo lėšų kompensavimą, sutarė pakoreguoti sumas, siekdamas iš 2018 m. 5 išlaidų kategorijos kompensavimui skirtą sumą sumažinti 252,0 mln. EUR ir numatyti atitinkamą kompensavimui skirtiną sumą 5 išlaidų kategorijoje 2020 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. biudžetui tvirtinti sušauktas Taikinimo komitetas vėliau, atsižvelgdamas į pirmiau minėtą nenumatytų atvejų rezervo lėšų kompensavimą, sutarė pakoreguoti sumas, siekdamas iš 2018 m. 5 išlaidų kategorijos kompensavimui skirtą sumą sumažinti 252,0 mln. EUR ir numatyti atitinkamą kompensavimui skirtiną sumą 5 išlaidų kategorijoje 2020 m.;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą, kuris yra susitarimo dėl 2018 m. biudžeto dalis, persvarstyti nenumatytų atvejų rezervo lėšų kompensavimui 2017 m. mobilizuotą sumą, kad būtų padidinta bendra numatyta 2018 m. įsipareigojimų marža; apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės pernelyg didelį dėmesį skiria DFP viršutinių ribų nesiekiančioms nustatytoms maržoms, dažnai nekreipdamos dėmesio į specialiųjų priemonių teikiamas lankstumo galimybes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, net ir nepersvarsčius kompensavimo, bendra įsipareigojimų marža sutartame 2018 m. biudžete jau dabar siekia 1 348,3 mln. EUR, nors vis dar yra galimybė naudoti daugiau kaip 900 mln. EUR pagal lankstumo priemonę ir pagal bendrąją įsipareigojimų maržą; nurodo, kad 2018 metais turėtų atsirasti galimybė pagal bendrąją įsipareigojimų maržą ir pagal lankstumo priemonę panaudoti dar 1,2 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad atlikus nurodytą – nors ir neesminę – kompensavimo peržiūrą būtų užtikrinta galimybė jau 2018 m., o ne 2020 m., naudoti papildomą 252 mln. EUR dydžio maržą, taip suteikiant papildomo lankstumo ankstesniu šios DFP etapu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad Europos Parlamentas ir Taryba turi paskirstyti atitinkamą kompensavimą pagal 5 išlaidų kategoriją nuo 2018 iki 2020 m., kad ES biudžetui būtų suteiktas 2018 m. reikalingas lankstumas; reiškia susirūpinimą, kad dėl šių veiksmų 2020 m. bus atitinkamai sumažinta 5 išlaidų kategorijos marža; pažymi, kad tokios netipinės strategijos taikymas siunčia aiškų signalą, jog ES biudžetas nėra papildomas reikiamais ištekliais, kurie būtini Sąjungos politikai ir programoms vykdyti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui su Tarybos pirmininku pasirašyti šį sprendimą ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  OL L 50, 2017 2 28, p. 57–58.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

kuriuo iš dalies keičiamas 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m.

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/9.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/160 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/160

---

P8_TA(2017)0453

Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektas. Mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas įplaukas (nuosavus išteklius ir baudas)

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarybos pozicija dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas įplaukas (nuosavus išteklius ir baudas) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

(2018/C 356/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektą, kurį Komisija patvirtino 2017 m. spalio 9 d. (COM(2017)0597), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektą, kurį Komisija patvirtino 2017 m. spalio 9 d. (COM(2017)0597),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 27 d. priimtą ir tą pačią dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto (14275/2017 – C8-0417/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 27 d. priimtą ir tą pačią dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto (14275/2017 – C8-0417/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0379/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0379/2017),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto tikslas – patikslinti biudžetą tiek išlaidų, tiek įplaukų požiūriu siekiant atsižvelgti į naujausius pokyčius; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto tikslas – patikslinti biudžetą tiek išlaidų, tiek įplaukų požiūriu siekiant atsižvelgti į naujausius pokyčius;

| B. | kadangi, atsižvelgiant į išlaidas, Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte 7 719,7 mln. EUR suma sumažinamas mokėjimų asignavimų lygis, daugiausia pagal 1b išlaidų kategorijos (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda) biudžeto eilutes ir, mažesniu mastu, pagal 2 išlaidų kategoriją (Tvarus augimas. Gamtos ištekliai), 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) ir 4 išlaidų kategoriją (Europos vaidmuo pasaulyje), taip pat sumažinamas Europos Sąjungos solidarumo fondo mokėjimų asignavimų lygis, ir todėl atitinkamai sumažinami nacionaliniai įnašai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, atsižvelgiant į išlaidas, Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte 7 719,7 mln. EUR suma sumažinamas mokėjimų asignavimų lygis, daugiausia pagal 1b išlaidų kategorijos (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda) biudžeto eilutes ir, mažesniu mastu, pagal 2 išlaidų kategoriją (Tvarus augimas. Gamtos ištekliai), 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) ir 4 išlaidų kategoriją (Europos vaidmuo pasaulyje), taip pat sumažinamas Europos Sąjungos solidarumo fondo mokėjimų asignavimų lygis, ir todėl atitinkamai sumažinami nacionaliniai įnašai;

| C. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte 15,33 mln. EUR suma sumažinamas įsipareigojimų asignavimų lygis pagal 2 išlaidų kategoriją ir leidžiama naudoti 46 mln. EUR ES solidarumo fondo įsipareigojimų asignavimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte 15,33 mln. EUR suma sumažinamas įsipareigojimų asignavimų lygis pagal 2 išlaidų kategoriją ir leidžiama naudoti 46 mln. EUR ES solidarumo fondo įsipareigojimų asignavimų;

| D. | kadangi, atsižvelgiant į įplaukas, Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte taip pat atliekami patikslinimai, susiję su tradicinių nuosavų išteklių (t. y. muitų ir cukraus mokesčių), pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) bazių prognozių peržiūra, ir į biudžetą įtraukiamos 2013 bei 2016 m. Jungtinei Karalystei taikytos korekcijos ir jų finansavimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į įplaukas, Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte taip pat atliekami patikslinimai, susiję su tradicinių nuosavų išteklių (t. y. muitų ir cukraus mokesčių), pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) bazių prognozių peržiūra, ir į biudžetą įtraukiamos 2013 bei 2016 m. Jungtinei Karalystei taikytos korekcijos ir jų finansavimas;

| E. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte atsižvelgiama į bendrą 3 209,7 mln. EUR baudų sumą, kuri yra galutinė ir didesnė nei iš pradžių 2017 m. biudžete numatyta suma, ir dviejų sumų skirtumas (2 209,7 mln. EUR) skiriamas valstybių narių nuosavų išteklių įnašams į Sąjungos biudžetą sumažinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte atsižvelgiama į bendrą 3 209,7 mln. EUR baudų sumą, kuri yra galutinė ir didesnė nei iš pradžių 2017 m. biudžete numatyta suma, ir dviejų sumų skirtumas (2 209,7 mln. EUR) skiriamas valstybių narių nuosavų išteklių įnašams į Sąjungos biudžetą sumažinti;

| F. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte numatomos grįžtamosios lėšos į nacionalinius biudžetus – 9 829,6 mln. EUR suma, papildanti 6 405 mln. EUR grįžtamųjų lėšų sumą, kuri jau patvirtinta atsižvelgiant į Taisomąjį biudžetą Nr. 2/2017; |
| --- | --- |

F.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekte numatomos grįžtamosios lėšos į nacionalinius biudžetus – 9 829,6 mln. EUR suma, papildanti 6 405 mln. EUR grįžtamųjų lėšų sumą, kuri jau patvirtinta atsižvelgiant į Taisomąjį biudžetą Nr. 2/2017;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl mokėjimų pertekliaus, kuris sudaro 7 719,7 mln. EUR sumą; yra ypač nustebęs dėl Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų padėties 1b išlaidų pakategorėje, kai valstybės narės liepos mėn. pateikė patikslintas ir 5,9 mlrd. EUR sumažintas savo mokėjimų prašymų prognozes dėl to, kad nuolat vėluojama įgyvendinti programas, taip užkirsdamos kelią daugeliui galimų projektų ir paramos gavėjų pasinaudoti Sąjungos parama; taip pat apgailestauja dėl to, kad valstybės narės nesugebėjo numatytu greičiu pradėti savo nacionalinių programų, susijusių su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu (PMIF) ir Vidaus saugumo fondu (VSF), ir tinkamai įgyvendinti pabėgėlių perkėlimo mechanizmų, o dėl to 3 išlaidų kategorijos lėšos sumažintos 287,6 mln. EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą nepakankamo panaudojimo pagal 1b išlaidų pakategorę priežasčių analizę, pvz., į didelį siekį įsisavinti 2007–2013 m. finansinius paketus, vėlyvą teisinių bazių tvirtinimą, ilgą nacionalinių institucijų skyrimo laikotarpį, naujos teisinės sistemos įneštus pokyčius ir sumažintas paskatas dėl N+3 įsipareigojimų panaikinimo taisyklės; reiškia susirūpinimą dėl to, kad, atsižvelgiant į naujausias Komisijos mokėjimų prognozes, ir ateinančiais metais lėšos bus nepakankamai panaudojamos, todėl papildoma 31 mlrd. EUR mokėjimų suma bus perkelta į kitą daugiametę finansinę programą (DFP); atkreipia dėmesį į tai, kad ne visos valstybės narės patiria tokius pačius įgyvendinimo sunkumus; primygtinai ragina būtent tas valstybes nares, kurių nepakankamo panaudojimo lygis labai aukštas, imtis reikiamų priemonių ir, padedant Komisijai, tinkamai įgyvendinti Sąjungos programas, dėl kurių bendrai susitarta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, kad vėluojama išmokėti Sąjungos lėšas ES narystės siekiančiose ir kaimyninėse valstybėse, dėl to labai sumažėja mokėjimai (702,2 mln. EUR) tuo metu, kai jų labiausiai reikėtų; atkreipia dėmesį į nenuspėjamas aplinkybes, kuriomis Sąjunga kartais raginama veikti; ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių, be kita ko, aktyviau vykdyti politinį dialogą ir teikti techninę paramą, siekiant išvengti tokio vėlavimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kita vertus, su pasitenkinimu pažymi, kad Sąjungos programos pagal 1a išlaidų pakategorę (Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) apskritai gerai įgyvendinamos, kaip matyti iš šio taisomojo biudžeto projekto ir neseniai patvirtinto bendrojo perkėlimo, kai pagal 1a išlaidų pakategorę panaudojama didelė dalis pagal kitas išlaidų kategorijas nepakankamai panaudotų mokėjimų; pabrėžia, kad tai įrodo, jog Taryba yra neteisi nuolat taikydama metodą, pagal kurį mažinami šios išlaidų pakategorės asignavimai remiantis tariamu įsisavinimo pajėgumo trūkumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dar kartą apgailestauja dėl to, kad sumos, susigrąžintos dėl nepakankamo Sąjungos programų įgyvendinimo ir baudų, skirtų pagal Sąjungos konkurencijos politiką, yra skiriamos tam, kad būtų sumažinti valstybių narių BNP įnašai, o ne naudojamos siekiant finansuoti Sąjungos prioritetus; pabrėžia, kad pagal Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektą valstybėms narėms sugrąžinama 9 829,6 mln. EUR BNP įnašų suma, papildanti 6 405 mln. EUR grįžtamųjų lėšų sumą, kuri jau patvirtinta Taisomajame biudžete Nr. 2/2017; atkreipia dėmesį į tai, kad po svarstymo Parlamente, taikinimo laikotarpio pradžioje Sąjungos 2018 m. biudžeto išlaidų klausimu dvi biudžeto valdymo institucijos nesutaria tik dėl 3 619,8 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 2 182,4 mokėjimų asignavimų sumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projekto; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 6/2017 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 51, 2017 2 28.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/163

---

P8_TA(2017)0454

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant 2018 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2018 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

(2018/C 356/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0270 – C8-0161/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0270 – C8-0161/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. trišalio nagrinėjimo procedūros rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. trišalio nagrinėjimo procedūros rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0371/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0371/2017),

| A. | kadangi, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 661/2014 (4), avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 661/2014 (4), avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą;

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 661/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 189, 2014 6 27, p. 143).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2018 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/508.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/165

---

P8_TA(2017)0455

Lankstumo priemonės lėšų mobilizavimas siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

(2018/C 356/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0271 – C8-0163/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0271 – C8-0163/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. birželio 29 d. (COM(2017)0400), iš dalies pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1/2018 (COM(2017)0615), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. birželio 29 d. (COM(2017)0400), iš dalies pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1/2018 (COM(2017)0615),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. poziciją dėl 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. poziciją dėl 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (3),

| — | atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį 2017 m. lapkričio 18 d. patvirtino Taikinimo komitetas (14587/17 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį 2017 m. lapkričio 18 d. patvirtino Taikinimo komitetas (14587/17 – C8-0416/2017),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0370/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0370/2017),

| A. | kadangi, išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė), paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę įsipareigojimų asignavimams suteikti; |
| --- | --- |

A.

kadangi, išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė), paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę įsipareigojimų asignavimams suteikti;

| B. | kadangi Komisija buvo pasiūliusi mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir finansavimą iš Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 817,1 mln. EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo srityse finansuoti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija buvo pasiūliusi mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir finansavimą iš Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 817,1 mln. EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo srityse finansuoti;

| C. | kadangi 2018 m. biudžetui svarstyti sušauktas Taikinimo komitetas sutiko mobilizuoti dar 20,2 mln. EUR padidinus asignavimus pagal 3 išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. biudžetui svarstyti sušauktas Taikinimo komitetas sutiko mobilizuoti dar 20,2 mln. EUR padidinus asignavimus pagal 3 išlaidų kategoriją;

| 1. | pažymi, kad 2018 m. 3 išlaidų kategorijos viršutinės ribos neleidžia tinkamai finansuoti neatidėliotinų priemonių migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | todėl sutinka, kad būtų mobilizuota 837,2 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma pagal lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | be to, pritaria siūlymui skirti atitinkamus mokėjimų asignavimus, 2018 m. sudarysiančius 464 mln. EUR, 2019 m. – 212,7 mln. EUR, 2020 m. – 126,4 mln. EUR ir 2021 m. – 34,2 mln. EUR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad šios priemonės lėšų mobilizavimas, kaip numatyta DFP reglamento 11 straipsnyje, dar kartą parodo, jog labai svarbu, kad Sąjungos biudžetas būtų lankstesnis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja požiūrį, kuriuo vadovaujasi jau ilgą laiką, kad mokėjimai, susiję su įsipareigojimais, anksčiau mobilizuotais pagal lankstumo priemonę, gali būti skaičiuojami tik virš viršutinių DFP ribų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0408.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/8.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/168

---

P8_TA(2017)0456

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Graikijos paraiška „EGF/2017/003 GR/Attica retail“)

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška „EGF/2017/003 GR/Attica retail“) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

(2018/C 356/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0613 – C8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0613 – C8-0360/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 7/2013, kurioje teigiama, kad EGF sukūrė tikrą ES pridėtinę vertę, bendrai finansuodamas atleistiems darbuotojams skirtas paslaugas ar išmokas, kurios paprastai nėra skiriamos pagal valstybių narių bedarbio pašalpų sistemas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 7/2013, kurioje teigiama, kad EGF sukūrė tikrą ES pridėtinę vertę, bendrai finansuodamas atleistiems darbuotojams skirtas paslaugas ar išmokas, kurios paprastai nėra skiriamos pagal valstybių narių bedarbio pašalpų sistemas,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į savo nuo 2007 m. sausio mėnesio priimtas rezoliucijas dėl EGF lėšų mobilizavimo, taip pat į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pastabas dėl pateiktų paraiškų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo nuo 2007 m. sausio mėnesio priimtas rezoliucijas dėl EGF lėšų mobilizavimo, taip pat į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pastabas dėl pateiktų paraiškų,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0367/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0367/2017),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi Graikija pateikė paraišką dėl finansinės EGF paramos „EGF/2017/003 GR/Attica“ po to, kai iš devynių įmonių, kurių veikla patenka į mažmeninės prekybos ekonomikos sektorių Atikos regione ir dešimtyje kitų regionų (4) buvo atleisti 725 darbuotojai; |
| --- | --- |

B.

kadangi Graikija pateikė paraišką dėl finansinės EGF paramos „EGF/2017/003 GR/Attica“ po to, kai iš devynių įmonių, kurių veikla patenka į mažmeninės prekybos ekonomikos sektorių Atikos regione ir dešimtyje kitų regionų (4) buvo atleisti 725 darbuotojai;

| C. | kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytais intervencijos kriterijais; |
| --- | --- |

C.

kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytais intervencijos kriterijais;

| D. | kadangi, siekdama nustatyti šių atleidimų ryšį su pasaulio finansų ir ekonomikos krize, Graikija teigia, kad jos ekonomika šešerius metus iš eilės (2008–2013 m.) patyrė didelį nuosmukį; kadangi 2008–2016 m. Graikijos BVP sumažėjo 26,2 proc., valdžios sektoriaus vartojimas – 22,8 proc. ir šalyje atsirado 700 000 daugiau bedarbių; kadangi, siekiant grąžinti užsienio skolą, nuo 2008 m. Graikijos vyriausybėms teko padidinti mokesčių tarifus, racionalizuoti viešąsias išlaidas ir sumažinti atlyginimus ir išmokas viešojo sektoriaus darbuotojams, ypač pensijas, o dėl taikomų tokios politikos priemonių darbo užmokestis privačiajame sektoriuje taip pat sumažėjo; kadangi sumažėjus pajamoms sumažėjo vartojimas ir tai padarė didelį neigiamą poveikį mažmeninei prekybai; |
| --- | --- |

D.

kadangi, siekdama nustatyti šių atleidimų ryšį su pasaulio finansų ir ekonomikos krize, Graikija teigia, kad jos ekonomika šešerius metus iš eilės (2008–2013 m.) patyrė didelį nuosmukį; kadangi 2008–2016 m. Graikijos BVP sumažėjo 26,2 proc., valdžios sektoriaus vartojimas – 22,8 proc. ir šalyje atsirado 700 000 daugiau bedarbių; kadangi, siekiant grąžinti užsienio skolą, nuo 2008 m. Graikijos vyriausybėms teko padidinti mokesčių tarifus, racionalizuoti viešąsias išlaidas ir sumažinti atlyginimus ir išmokas viešojo sektoriaus darbuotojams, ypač pensijas, o dėl taikomų tokios politikos priemonių darbo užmokestis privačiajame sektoriuje taip pat sumažėjo; kadangi sumažėjus pajamoms sumažėjo vartojimas ir tai padarė didelį neigiamą poveikį mažmeninei prekybai;

| 1. | pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos ir kad Graikija turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 2 949 150 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. bendrų išlaidų, siekiančių 4 915 250 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Komisija laikėsi dvylikos savaičių nuo užpildytos paraiškos gavimo iš Graikijos valdžios institucijų termino, 2017 m. spalio 23 d. baigė vertinti, ar paraiška atitinka finansinės paramos suteikimo sąlygas, ir tą pačią dieną apie atliktą vertinimą pranešė Parlamentui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad devynioms susijusioms įmonėms priklauso parduotuvės ir prekybos centrai, kurie parduoda vartojimo prekes; apgailestauja, kad 2008–2015 m. laikotarpiu labai sumažėjo mažmeninio pardavimo apimtis, kuri svyravo nuo 60 proc. buitiniams prietaisams iki 30 proc. mažmeninės prekybos maisto prekėms ir 23 proc. prekybos centrams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad šie atleidimai yra tiesiogiai susiję su mažmeninės prekybos sektoriaus silpnėjimu nuo 2008 m.; pažymi, kad 2008–2015 m. laikotarpiu mažmeninės prekybos, gamybos ir statybos sektoriuose buvo panaikinta 164 000 darbo vietų, o tai sudaro 64,2 proc. visų panaikintų darbo vietų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad dėl ekonomikos krizės nuo 2008 m. labai sumažėjo Graikijos namų ūkių perkamoji galia; konstatuoja, kad smarkiai sumažėjusios įmonėms ir asmenims teikiamos paskolos padarė poveikį mažmeninės prekybos sektoriaus įmonėms; apgailestauja, kad dėl šių dviejų veiksnių bendras apyvartos indeksas mažmeninės prekybos sektoriuje 2008–2016 m. laikotarpiu sumažėjo daugiau nei 63 proc.; nurodo, kad nuo 2008 m. taikomos griežtos taupymo priemonės, ypač darbo užmokesčio sumažinimas, naujai susiderėtos nuomos sąlygos ir sąskaitų apmokėjimo terminų atidėjimas, dar labiau pablogino padėtį; nurodo, kad iš šio atvejo aiškiai matoma, kad taikytos priemonės negali padėti veiksmingai ir ilgam laikotarpiui įveikti ekonomikos krizės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Atikos regione, kuriame buvo atleista daugiau nei 70 proc. darbuotojų, nedarbo lygis siekia 22,9 proc., o kituose dešimt regionų – nuo 19,5 proc. Egėjo regione iki 26,8 proc. Epyro ir Vakarų Makedonijos regionuose; nerimauja, kad dėl tokių atleidimų gali dar labiau pablogėti nedarbo padėtis, su kuria šie regionai susiduria nuo ekonomikos ir finansų krizės pradžios; ypač pažymi, kad 31,8 proc. Atikos gyventojų gresia skurdas ar socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad Graikija planuoja taikyti penkių rūšių priemones: profesinį orientavimą, ii) mokymą, perkvalifikavimą ir profesinį mokymą, iii) paramą verslui steigti, iv) darbo paieškos išmoką ir mokymo išmoką ir v) subsidiją darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad 85,2 proc. tikslinių paramos gavėjų yra vyresni kaip 55 metų amžiaus žmonės, iš kurių 24,8 proc. yra vyresni kaip 64 metų; pabrėžia, jog, deja, nebuvo įmanoma rasti perspektyvaus sprendimo siekiant išvengti jų atleidimo, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad ieškant darbo ilgas tose pačiose pareigose dirbtas laikotarpis vertinamas kaip trūkumas; palankiai vertina Graikijos sprendimą darbuotojams rengti profesinio mokymo kursus, atitinkančius jų, visų pirma vyresnio amžiaus paramos gavėjų, ir dabartinius darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su Graikijos visuotinės darbuotojų konfederacijos (GSEE) generaliniu sekretoriumi ir jos atstovais, ir tai vertina teigiamai; primena, kad patikimas socialinis dialogas, grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu ir atsakomybės pasidalijimu, – tai geriausia priemonė ieškant sutartinų sprendimų ir bendrų perspektyvų, iš anksto numatant restruktūrizavimo procesus, vykdant jų prevenciją ir juos valdant; pabrėžia, kad toks dialogas galėtų padėti užkirsti kelią darbo vietų praradimui ir sykiu išvengti poreikio prašyti EGF paramos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad pajamų rėmimo priemonių suma sieks 34,72 proc. bendro prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo, o tai yra tik šiek tiek mažiau nei EGF reglamente nustatyta didžiausia 35 proc. riba ir gerokai daugiau, nei neseniai siūlyta kituose prašymuose; primena, jog šie veiksmai taikomi su sąlyga, kad tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvaus darbo paieškos ar mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad Graikijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami pagal kitas Sąjungos finansines priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad rengiant EGF lėšomis remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą turėtų būti orientuojamasi į tokias iniciatyvas, kuriomis skatinamas užimtumas, į darbuotojų gebėjimus, į jų profesionalios patirties panaudojimą siekiant priartėti prie verslo pasaulio, įskaitant kooperatyvus, ir šis rengimas turėtų būti derinamas su esamomis Sąjungos programomis, įskaitant Europos socialinį fondą; yra įsitikinęs, kad nuosekli strategija taip pat padėtų sumažinti perkėlimo riziką ir sukurti palankias sąlygas į kitas šalis perkeltos pramoninės gamybos sugrąžinimui į Sąjungą; primygtinai teigia, kad naudojant fondo lėšas visada turėtų būti teikiama pirmenybė rimtai restruktūrizavimo numatymo ir jo prevencijos politikai; taip pat pabrėžia, kad svarbu Sąjungos mastu vykdyti tikrą pramonės politiką, kuri padėtų užtikrinti tvarų ir įtraukų augimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad EP savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliucijoje dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2007–2014 m. veiklos, poveikio ir pridėtinės vertės jau yra išreiškęs susirūpinimą dėl skirtumo tarp iš EGF prašomos skirti paramos ir valstybių narių grąžinamų sumų (5); ragina Komisiją, siekiant kuo labiau sumažinti poreikį vėliau susigrąžinti lėšas, toliau skatinti valstybes nares rengti realistiškesnes numatomų išlaidų prognozes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus gebėjimus ir šį paketą pritaikyti pereinant prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su prašymais teikti EGF paramą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui kartu su Tarybos pirmininku pasirašyti šį sprendimą ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Rytų Makedonija, Trakija (EL11), Centrinė Makedonija (EL12), Vakarų Makedonija (EL13), Tesalija (EL14), Epyras (EL21), Vakarų Graikija (EL23), Centrinė Graikija (EL24), Peloponesas (EL25), Pietų Egėjas (EL42), Kreta (EL43).

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0361.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška „EGF/2017/003 GR/Attica retail“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/6.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/172 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/172

---

P8_TA(2017)0457

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas pagal Suomijos paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Suomijos paraiška „EGF/2017/005 FI/Retail“) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

(2018/C 356/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0618 – C8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0618 – C8-0364/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, ypač į jo 12 straipsnį (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, ypač į jo 12 straipsnį (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0366/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0366/2017),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau;

| C. | kadangi Suomija pateikė paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“ dėl finansinės EGF paramos pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus intervencijos kriterijus po to, kai 1 660 darbuotojų buvo atleisti iš trijų įmonių, veikiančių darbo ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą), NUTS 2 lygmens Vakarų Suomijos, Helsinkio-Ūsimos, Pietų Suomijos ir Šiaurės ir Rytų Suomijos regionuose; kadangi numatoma, kad taikant priemones dalyvaus 1 500 atleistų darbuotojų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Suomija pateikė paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“ dėl finansinės EGF paramos pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus intervencijos kriterijus po to, kai 1 660 darbuotojų buvo atleisti iš trijų įmonių, veikiančių darbo ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą), NUTS 2 lygmens Vakarų Suomijos, Helsinkio-Ūsimos, Pietų Suomijos ir Šiaurės ir Rytų Suomijos regionuose; kadangi numatoma, kad taikant priemones dalyvaus 1 500 atleistų darbuotojų;

| D. | kadangi, kaip nustatyta EGF reglamento 21 straipsnio 1 dalyje, už finansinę EGF remiamų veiksmų kontrolę yra atsakinga susijusi valstybė narė; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip nustatyta EGF reglamento 21 straipsnio 1 dalyje, už finansinę EGF remiamų veiksmų kontrolę yra atsakinga susijusi valstybė narė;

| 1. | pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytos sąlygos ir kad Suomija turi teisę gauti finansinę 2 499 360 EUR paramą pagal šį reglamentą, ši suma sudaro 60 % bendros sumos, siekiančios 4 165 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Komisija laikėsi 12 savaičių nuo užpildytos paraiškos gavimo iš Suomijos valdžios institucijų termino, 2017 m. spalio 23 d. baigė vertinti, ar paraiška atitinka finansinės paramos suteikimo sąlygas, ir tą pačią dieną apie atliktą vertinimą pranešė Parlamentui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Suomija teigia, jog šie atleidimai yra susiję su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos, visų pirma dėl smarkaus tarptautinės internetinės prekybos augimo; ypač pažymi, kad dėl išaugusio mažmeninių produktų pardavimo internetu masto Suomijoje ir dėl ne ES interneto parduotuvių populiarumo tarp Suomijos vartotojų nuo 2014 m. nuolat mažėja pardavimo mastas tradiciniuose Suomijos prekybos centruose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad visus keturis Suomijos NUTS 2 lygio regionus paveikė darbuotojų atleidimas iš dviejų didžiausių Suomijos prekybos centrų tinklų; pripažįsta, kad tokios parduotuvės dėl e. prekybos augimo, besikeičiančių apsipirkimo įpročių ir menko vartotojų pasitikėjimo ekonomika susidūrė su mažėjančiu pinigų srautu ir pelningumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad atleidimai iš darbo vyko dviejose didžiausiose Suomijos prekybos centrų grandinėse ir vienoje patronuojamojoje įmonėje, kurios nuo 2015 m. dėl išaugusios e. prekybos, kintančių apsipirkimo įpročių ir menko vartotojų pasitikėjimo ekonomika patiria didelių problemų, susijusių su pelningumo mažėjimu ir grynųjų pinigų srautų prastėjimu; apgailestauja dėl to, kad 2017 m. pradžioje dvi iš susijusių įmonių buvo priverstos visiškai nutraukti veiklą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taip pat suvokia, kad labai pasikeitė su mažmenine prekyba susijusių darbo vietų pobūdis: vis dažniau įdarbinama ne visai darbo dienai ir šiose darbo vietose reikalingi nauji įgūdžiai, pvz., IT, prognozavimo, duomenų analizės, komunikacijos, vartotojų informavimo gebėjimų ir logistikos žinių; apgailestauja, kad 43 % Suomijos mažmeninės prekybos darbuotojų, kurie yra vyresni nei 45 m. amžiaus, šių įgūdžių trūksta; mano, kad vyresnių nei 50 m. asmenų kliūtys susirasti darbą yra svarbi problema, ir susidomėjęs laukia šiai atleistų darbuotojų grupei skirtų bandomųjų konsultuojamojo ugdymo projektų vertinimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad daug atleistų darbuotojų yra vyresni kaip 55 metų ir daugiau kaip 76 % yra moterys; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta, kad svarbu taikyti aktyvias darbo rinkos priemones, bendrai finansuojamas iš EGF, siekiant pagerinti šių pažeidžiamų grupių galimybes grįžti į darbo rinką; palankiai vertina tai, kad ypatingas dėmesys buvo skiriamas siūlomų priemonių pritaikymui prie tikslinių grupių konkrečių poreikių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad Suomija planuoja atleistiems darbuotojams, kuriuos apima ši paraiška, taikyti septynių rūšių priemones: i) konsultuojamojo ugdymo priemones ir kitas parengiamąsias priemones, ii) užimtumo ir kitas su verslu susijusias priemones, iii) kursus, iv) veiklos pradžios dotacijas, v) darbo užmokesčio subsidiją, vi) išmoką kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms; palankiai vertina planuojamus bandomuosius konsultuojamojo ugdymo projektus, skirtus spręsti fizinėms, psichinėms ar kitokioms problemoms, dėl kurių vyresniems kaip 50 metų amžiaus paramos gavėjams gali būti sunku vėl įsidarbinti; pažymi, kad pakankamai lėšų skirta kontrolei ir ataskaitų teikimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad pajamų paramos priemonių suma sieks 22,05 % visos prie individualių poreikių pritaikytų priemonių paketo sumos – tai daug mažiau negu EGF reglamente nustatyta maksimali 35 % riba, taip pat kad šių priemonių taikymo sąlyga – aktyvus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimas darbo paieškos arba mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su Ūsimos, Pirkanmos, Šiaurės Pohjanmos ir Pietvakarių Suomijos ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centrų atstovais ir su Ūsimos užimtumo ir ekonominės plėtros tarnyba, taip pat įmonės ir profesinių sąjungų atstovais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, jog Suomijos valdžios institucijos patikino, kad siūlomi veiksmai finansiškai nebus remiami iš kitų Sąjungos fondų arba taikant kitas Sąjungos finansines priemones, kad bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo ir kad jie papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kurį remia EGF, reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikalingus įgūdžius ir šį paketą pritaikyti prie perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją primygtinai paskatinti nacionalines valdžios institucijas būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kuriuose esama augimo perspektyvų, taigi ir galimybių samdyti žmones, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Suomijos paraiška „EGF/2017/005 FI/Retail“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/7.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/176 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/176

---

P8_TA(2017)0458

2018 m. biudžeto procedūra

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžeto procedūrą (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 356/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas, ir su juo susijusius Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus (14587/2017 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas, ir su juo susijusius Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus (14587/2017 – C8-0416/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. birželio 29 d. (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. birželio 29 d. (COM(2017)0400),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Parlamentui (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Parlamentui (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2018, kurį Komisija pateikė 2017 m. spalio 16 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2018, kurį Komisija pateikė 2017 m. spalio 16 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą (2014/335/ES, Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą (2014/335/ES, Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A8-0359/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A8-0359/2017),

| 1. | pritaria bendram projektui, dėl kurio susitarė Taikinimo komitetas ir kurį sudaro visi toliau nurodyti dokumentai:






  — | biudžeto eilučių, kurios nebuvo pakeistos, palyginti su biudžeto projektu arba Tarybos pozicija, sąrašas; |
| --- | --- | --- |

1.

—

biudžeto eilučių, kurios nebuvo pakeistos, palyginti su biudžeto projektu arba Tarybos pozicija, sąrašas;

| — | suvestinės sumos pagal finansinės programos išlaidų kategorijas; |
| --- | --- |

—

suvestinės sumos pagal finansinės programos išlaidų kategorijas;

| — | pagal kiekvieną eilutę nurodomos visų biudžeto punktų sumos; |
| --- | --- |

—

pagal kiekvieną eilutę nurodomos visų biudžeto punktų sumos;

| — | konsoliduotas dokumentas, kuriame nurodomos visų eilučių, pakeistų per taikinimą, sumos ir galutinis tekstas; |
| --- | --- |

—

konsoliduotas dokumentas, kuriame nurodomos visų eilučių, pakeistų per taikinimą, sumos ir galutinis tekstas;

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos ir Tarybos vienašalius pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir įstaigoms bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2017)0408.

(2)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

2017 m. lapkričio 18 d.

GALUTINIS

2018 m. biudžetas. Bendrų išvadų elementai

Šios bendros išvados apima šiuos skirsnius:

| 1. | 2018 m. biudžetas |
| --- | --- |

1.

2018 m. biudžetas

| 2. | 2017 m. biudžetas. Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektas |
| --- | --- |

2.

2017 m. biudžetas. Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektas

| 3. | Pareiškimai |
| --- | --- |

3.

Pareiškimai

Apibendrinamoji apžvalga

| | A. | 2018 m. biudžetas

  Atsižvelgiant į bendrų išvadų elementus:






  — | 2018 m. biudžete numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų suma – 160 113,5 mln. EUR. Taigi 2018 m. iki DFP viršutinės ribos lieka 1 600,3 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų marža. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

2018 m. biudžetas

Atsižvelgiant į bendrų išvadų elementus:

—

2018 m. biudžete numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų suma – 160 113,5 mln. EUR. Taigi 2018 m. iki DFP viršutinės ribos lieka 1 600,3 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų marža.

| — | 2018 m. biudžete numatyta bendra mokėjimų asignavimų suma – 144 681,0 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2018 m. biudžete numatyta bendra mokėjimų asignavimų suma – 144 681,0 mln. EUR.

| — | 2018 m. pagal lankstumo priemonę mobilizuojama 837,2 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 3 išlaidų kategorijai „Saugumas ir pilietybė“ . |
| --- | --- |

—

2018 m. pagal lankstumo priemonę mobilizuojama 837,2 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 3 išlaidų kategorijai „Saugumas ir pilietybė“ .

| — | Bendrosios įsipareigojimų maržos 1 113,7 mln. EUR suma panaudojama 1a išlaidų kategorijai „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 1b išlaidų kategorijai „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“. |
| --- | --- |

—

Bendrosios įsipareigojimų maržos 1 113,7 mln. EUR suma panaudojama 1a išlaidų kategorijai „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 1b išlaidų kategorijai „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“.

| — | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (1) bus iš dalies pakeistas siekiant pakoreguoti kompensavimo tvarką ir sumažinti sumą, kompensuojamą 2018 m. pagal 5 išlaidų kategoriją „Administravimas“, nuo 570 mln. EUR iki 318 mln. EUR ir atitinkamai numatyti 252 mln. EUR kompensavimo sumą pagal tą pačią kategoriją 2020 m. |
| --- | --- |

—

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/344 dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2017 m. (1) bus iš dalies pakeistas siekiant pakoreguoti kompensavimo tvarką ir sumažinti sumą, kompensuojamą 2018 m. pagal 5 išlaidų kategoriją „Administravimas“, nuo 570 mln. EUR iki 318 mln. EUR ir atitinkamai numatyti 252 mln. EUR kompensavimo sumą pagal tą pačią kategoriją 2020 m.

| — | Komisijos skaičiavimu, 2018 m. mokėjimų asignavimai, susiję su lėšų pagal lankstumo priemonę mobilizavimu 2014, 2016, 2017 ir 2018 m., siekia 678,3 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Komisijos skaičiavimu, 2018 m. mokėjimų asignavimai, susiję su lėšų pagal lankstumo priemonę mobilizavimu 2014, 2016, 2017 ir 2018 m., siekia 678,3 mln. EUR.

| B. | 2017 m. biudžetas

  Atsižvelgiant į bendrų išvadų elementus, priimtas Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektas, kaip pasiūlė Komisija. |
| --- | --- |

B.

2017 m. biudžetas

Atsižvelgiant į bendrų išvadų elementus, priimtas Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektas, kaip pasiūlė Komisija.

1.   2018 m. biudžetas

1.1.   Biudžeto eilutės, dėl kurių nebediskutuojama

Jei toliau šiose išvadose nenurodoma kitaip, visos biudžeto eilutės, kurių nei Taryba, nei Parlamentas nekeitė ir kurių Tarybos pakeitimams Parlamentas pritarė per atitinkamą jų svarstymą, laikomos patvirtintomis.

Atsižvelgiant į kitas biudžeto eilutes, Taikinimo komitetas susitarė dėl išvadų, pateiktų tolesniuose 1.2–1.7 skirsniuose.

1.2.   Horizontalieji klausimai

Decentralizuotos agentūros

ES įnašas (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai ir pareigybių skaičius) visoms decentralizuotoms agentūroms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, išskyrus:

| — | pagal 3 išlaidų kategoriją






  — | Europos policijos biurą (EUROPOLAS, biudžeto straipsnis 18 02 04), kuriam skirta 10 papildomų pareigybių ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 3 690 000 EUR suma; |
| --- | --- | --- |

—

pagal 3 išlaidų kategoriją

—

Europos policijos biurą (EUROPOLAS, biudžeto straipsnis 18 02 04), kuriam skirta 10 papildomų pareigybių ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 3 690 000 EUR suma;

| — | Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO, biudžeto straipsnis 18 03 02), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 5 000 000 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO, biudžeto straipsnis 18 03 02), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 5 000 000 EUR suma;

| — | Europos teisminio bendradarbiavimo padalinį (EUROJUSTAS, biudžeto straipsnis 33 03 04), kuriam skirtos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 1 845 000 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos teisminio bendradarbiavimo padalinį (EUROJUSTAS, biudžeto straipsnis 33 03 04), kuriam skirtos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 1 845 000 EUR suma;

| — | pagal 1a išlaidų kategoriją






  — | Europos GNSS agentūrą (GSA, biudžeto straipsnis 02 05 11), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 345 000 EUR suma; |
| --- | --- | --- |

—

pagal 1a išlaidų kategoriją

—

Europos GNSS agentūrą (GSA, biudžeto straipsnis 02 05 11), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 345 000 EUR suma;

| — | Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA, biudžeto straipsnis 12 02 06), kuriai skiriamų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma ir pareigybių skaičius sumažinti iki biudžeto projekte numatyto lygio. |
| --- | --- |

—

Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA, biudžeto straipsnis 12 02 06), kuriai skiriamų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma ir pareigybių skaičius sumažinti iki biudžeto projekte numatyto lygio.

Vykdomosios įstaigos

ES įnašas (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai ir pareigybių skaičius) vykdomosioms įstaigoms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė 2018 m. biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2018.

Bandomieji projektai / parengiamieji veiksmai

Susitarta dėl išsamaus 87 bandomųjų projektų / parengiamųjų veiksmų (BP/PV) rinkinio – iš viso 100,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumos, kaip siūlė Parlamentas, papildant Komisijos 2018 m. biudžeto projekte pasiūlytus parengiamuosius veiksmus.

Kai bandomajam projektui ar parengiamajam veiksmui taikomas egzistuojantis teisinis pagrindas, Komisija gali pasiūlyti asignavimus perkelti atitinkamam teisiniam pagrindui siekiant palengvinti to veiksmo įgyvendinimą.

Pagal šį rinkinį visapusiškai atsižvelgiama į Finansiniame reglamente bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nustatytas viršutines ribas.

1.3.   Finansinės programos išlaidų kategorijos. Įsipareigojimų asignavimai

Atsižvelgęs į minėtąsias išvadas dėl biudžeto eilučių, dėl kurių nebediskutuojama, dėl agentūrų, bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų, Taikinimo komitetas susitarė dėl šių klausimų:

1a išlaidų kategorija. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.1.11 | Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir „Galileo“) | | | -4 090 000 |
| 02 05 01 | Globalios palydovinės radijo navigacijos infrastruktūros ir paslaugų („Galileo“) kūrimas ir teikimas iki 2020 m. | 623 949 000 | 621 709 000 | -2 240 000 |
| 02 05 02 | Palydovinių paslaugų teikimas GPS veikimui gerinti siekiant ne vėliau kaip 2020 m. palaipsniui aprėpti visą Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) regioną (EGNOS) | 185 000 000 | 183 150 000 | -1 850 000 |
| 1.1.13 | Europos Žemės stebėjimo programa („Copernicus“) | | | -10 370 000 |
| 02 06 01 | Kosminės erdvės stebėjimu ir in situ duomenimis paremtų operatyvinių paslaugų teikimas („Copernicus“) | 130 664 000 | 129 364 000 | -1 300 000 |
| 02 06 02 | Savarankiškų Sąjungos Žemės stebėjimo pajėgumų kūrimas („Copernicus“) | 507 297 000 | 498 227 000 | -9 070 000 |
| 1.1.14 | Europos solidarumo korpusas | | | -30 000 000 |
| 15 05 01 | Europos solidarumo korpusas | 68 235 652 | 38 235 652 | -30 000 000 |
| 1.1.31 | Programa „Horizontas 2020“ | | | 110 000 000 |
| 02 04 02 01 | Pirmavimas kosmoso srityje | 173 389 945 | 184 528 490 | 11 138 545 |
| 02 04 02 03 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas | 36 937 021 | 43 178 448 | 6 241 427 |
| 06 03 03 01 | Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas | 53 986 199 | 56 835 072 | 2 848 873 |
| 08 02 01 01 | Mažai tirtų mokslinių tyrimų stiprinimas pasitelkiant Europos mokslinių tyrimų tarybą | 1 827 122 604 | 1 842 122 604 | 15 000 000 |
| 08 02 02 01 | Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, lazerių technologijos, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo srityse | 518 395 125 | 524 204 453 | 5 809 328 |
| 08 02 03 03 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 330 244 971 | 336 486 398 | 6 241 427 |
| 08 02 03 04 | Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas | 230 777 055 | 239 323 675 | 8 546 620 |
| 08 02 03 05 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 297 738 618 | 303 307 891 | 5 569 273 |
| 08 02 08 | MVĮ priemonė | 471 209 870 | 481 209 870 | 10 000 000 |
| 09 04 02 01 | Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje | 722 055 754 | 725 189 515 | 3 133 761 |
| 15 03 01 01 | Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ — Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas | 870 013 019 | 885 710 765 | 15 697 746 |
| 32 04 03 01 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 300 984 111 | 320 757 111 | 19 773 000 |
| 1.1.4 | Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) | | | 15 000 000 |
| 02 02 02 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas | 199 554 000 | 214 554 000 | 15 000 000 |
| 1.1.5 | Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | | | 54 000 000 |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai | 1 955 123 300 | 1 979 123 300 | 24 000 000 |
| 15 02 01 02 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas | 182 672 916 | 212 672 916 | 30 000 000 |
| 1.1.7 | Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu | | | -1 365 232 |
| 14 02 01 | Muitų sąjungos veikimo ir modernizavimo rėmimas | 80 071 000 | 78 860 555 | -1 210 445 |
| 14 03 01 | Tinkamo mokesčių sistemos veikimo gerinimas | 32 043 000 | 31 888 213 | - 154 787 |
| 1.1.81 | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) – Energetika | | | -19 773 000 |
| 32 02 01 04 | Sąjungos įnašas finansinėms priemonėms, kuriomis kuriama privačioms investicijoms į energetikos projektus palankesnė aplinka | 19 773 000 | 0 | -19 773 000 |
| 1.1. | DA |

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

1.1.11

Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir „Galileo“)

-4 090 000

02 05 01

Globalios palydovinės radijo navigacijos infrastruktūros ir paslaugų („Galileo“) kūrimas ir teikimas iki 2020 m.

623 949 000

621 709 000

-2 240 000

02 05 02

Palydovinių paslaugų teikimas GPS veikimui gerinti siekiant ne vėliau kaip 2020 m. palaipsniui aprėpti visą Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) regioną (EGNOS)

185 000 000

183 150 000

-1 850 000

1.1.13

Europos Žemės stebėjimo programa („Copernicus“)

-10 370 000

02 06 01

Kosminės erdvės stebėjimu ir in situ duomenimis paremtų operatyvinių paslaugų teikimas („Copernicus“)

130 664 000

129 364 000

-1 300 000

02 06 02

Savarankiškų Sąjungos Žemės stebėjimo pajėgumų kūrimas („Copernicus“)

507 297 000

498 227 000

-9 070 000

1.1.14

Europos solidarumo korpusas

-30 000 000

15 05 01

Europos solidarumo korpusas

68 235 652

38 235 652

-30 000 000

1.1.31

Programa „Horizontas 2020“

110 000 000

02 04 02 01

Pirmavimas kosmoso srityje

173 389 945

184 528 490

11 138 545

02 04 02 03

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas

36 937 021

43 178 448

6 241 427

06 03 03 01

Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas

53 986 199

56 835 072

2 848 873

08 02 01 01

Mažai tirtų mokslinių tyrimų stiprinimas pasitelkiant Europos mokslinių tyrimų tarybą

1 827 122 604

1 842 122 604

15 000 000

08 02 02 01

Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, lazerių technologijos, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo srityse

518 395 125

524 204 453

5 809 328

08 02 03 03

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

330 244 971

336 486 398

6 241 427

08 02 03 04

Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas

230 777 055

239 323 675

8 546 620

08 02 03 05

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

297 738 618

303 307 891

5 569 273

08 02 08

MVĮ priemonė

471 209 870

481 209 870

10 000 000

09 04 02 01

Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje

722 055 754

725 189 515

3 133 761

15 03 01 01

Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ — Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas

870 013 019

885 710 765

15 697 746

32 04 03 01

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

300 984 111

320 757 111

19 773 000

1.1.4

Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME)

15 000 000

02 02 02

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas

199 554 000

214 554 000

15 000 000

1.1.5

Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

54 000 000

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

1 955 123 300

1 979 123 300

24 000 000

15 02 01 02

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas

182 672 916

212 672 916

30 000 000

1.1.7

Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu

-1 365 232

14 02 01

Muitų sąjungos veikimo ir modernizavimo rėmimas

80 071 000

78 860 555

-1 210 445

14 03 01

Tinkamo mokesčių sistemos veikimo gerinimas

32 043 000

31 888 213

- 154 787

1.1.81

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) – Energetika

-19 773 000

32 02 01 04

Sąjungos įnašas finansinėms priemonėms, kuriomis kuriama privačioms investicijoms į energetikos projektus palankesnė aplinka

19 773 000

0

-19 773 000

1.1.

Decentralizuotos agentūros

-3 965 555

02 05 11

Europos GNSS agentūra

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | KT. |
| --- | --- |

1.1.

Kiti veiksmai ir programos

-2 346 000

02 03 02 01

Parama CEN, CENELEC ir ETSI vykdomai standartizavimo veiklai

18 908 000

18 562 000

- 346 000

26 02 01

Viešųjų tiekimo, rangos ir paslaugų sutarčių sudarymo ir paskelbimo tvarka

8 500 000

7 500 000

-1 000 000

29 02 01

Kokybiškos statistinės informacijos teikimas, naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimas ir partnerystės Europos statistikos sistemoje stiprinimas

59 475 000

58 475 000

-1 000 000

| 1.1. | BPPV |
| --- | --- |

1.1.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

51 650 000

| 1.1. | SPEC. |
| --- | --- |

1.1.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

-2 900 000

01 02 01

Ekonominės ir pinigų sąjungos, įskaitant eurą, koordinavimas ir priežiūra ir susijęs komunikavimas

12 000 000

11 500 000

- 500 000

04 03 01 08

Darbo santykiai ir socialinis dialogas

16 438 000

15 038 000

-1 400 000

06 02 05

Veiksmai, kuriais remiama Europos transporto politika ir keleivių teisės, įskaitant komunikacijos veiklą

11 821 000

10 821 000

-1 000 000

Iš viso

155 840 213

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 22 001,5 mln. EUR, nepaliekant maržos iki 1a išlaidų kategorijos 21 239 mln. EUR viršutinės išlaidų ribos ir panaudojant 762,5 mln. EUR sumą iš bendrosios įsipareigojimų maržos.

1b išlaidų kategorija. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, bet įtraukus patikslinimą, dėl kurio susitarta Taikinimo komitete ir kuris pateiktas toliau nurodytoje lentelėje:

| EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.2.5 | Jaunimo užimtumo iniciatyva (specialus papildomas asignavimas) | | | 116 666 667 |
| 04 02 64 | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 233 333 333 | 350 000 000 | 116 666 667 |
| 1.2. | BPPV |

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

1.2.5

Jaunimo užimtumo iniciatyva (specialus papildomas asignavimas)

116 666 667

04 02 64

Jaunimo užimtumo iniciatyva

233 333 333

350 000 000

116 666 667

1.2.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

7 700 000

Iš viso

124 366 667

Dėl to įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 55 532,2 mln. EUR, nepaliekant maržos iki 1b išlaidų kategorijos 55 181 mln. EUR viršutinės išlaidų ribos ir panaudojant 351,2 mln. EUR sumą iš bendrosios įsipareigojimų maržos.

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 2.0.10 | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) — Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | | | - 229 900 000 |
| 05 03 01 10 | Bazinės išmokos sistema (BIS) | 16 556 000 000 | 16 326 100 000 | - 229 900 000 |
| 2.0. | BPPV |

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

2.0.10

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) — Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

- 229 900 000

05 03 01 10

Bazinės išmokos sistema (BIS)

16 556 000 000

16 326 100 000

- 229 900 000

2.0.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

15 600 000

Iš viso

- 214 300 000

Įsipareigojimų asignavimų sumažinimas visapusiškai susijęs su turimomis didesnėmis asignuotosiomis įplaukomis, kurios gautos dėl 2017 m. spalio 31 d. EŽŪGF perviršio ir kuriomis bus patenkinti visi sektoriaus poreikiai, kaip patikslinta Taisomajame rašte Nr. 1/2018. Atsižvelgiant į šiuos atnaujintus poreikius, Taisomajame rašte Nr. 1/2018 padidinami mokėjimai:

| — | jauniesiems ūkininkams 34 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 03 01 13), |
| --- | --- |

—

jauniesiems ūkininkams 34 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 03 01 13),

| — | klimatui ir aplinkai naudingai žemės ūkio praktikai 95 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 03 01 11), |
| --- | --- |

—

klimatui ir aplinkai naudingai žemės ūkio praktikai 95 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 03 01 11),

| — | kitoms priemonėms (kiauliena, paukštiena, kiaušiniai, bitininkystė ir kiti gyvūninės kilmės produktai) 60 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 02 15 99), |
| --- | --- |

—

kitoms priemonėms (kiauliena, paukštiena, kiaušiniai, bitininkystė ir kiti gyvūninės kilmės produktai) 60 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 02 15 99),

| — | nacionalinėms vyno sektoriaus paramos programoms 7 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 02 09 08) ir |
| --- | --- |

—

nacionalinėms vyno sektoriaus paramos programoms 7 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 02 09 08) ir

| — | nugriebto pieno miltelių sandėliavimo priemonėms 2 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 02 12 02). |
| --- | --- |

—

nugriebto pieno miltelių sandėliavimo priemonėms 2 mln. EUR suma (biudžeto punktas 05 02 12 02).

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 59 285,3 mln. EUR ir iki 2 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos lieka 981,7 mln. EUR marža.

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 3.0.11 | „Kūrybiška Europa“ | | | 3 500 000 |
| 15 04 01 | Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir mažų ir labai mažų organizacijų finansinio pajėgumo stiprinimas ir politikos formavimo bei naujų verslo modelių skatinimas | 34 528 000 | 35 528 000 | 1 000 000 |
| 15 04 02 | Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas | 68 606 000 | 71 106 000 | 2 500 000 |
| 3.0.8 | Maistas ir pašarai | | | -6 500 000 |
| 17 04 01 | Aukštesnio gyvūnų sveikatos būklės lygio ir aukšto gyvūnų apsaugos lygio Sąjungoje užtikrinimas | 161 500 000 | 160 000 000 | -1 500 000 |
| 17 04 02 | Savalaikio augalams kenksmingų organizmų aptikimo ir išnaikinimo užtikrinimas | 25 000 000 | 22 000 000 | -3 000 000 |
| 17 04 03 | Veiksmingos, efektyvios ir patikimos kontrolės užtikrinimas | 57 483 000 | 55 483 000 | -2 000 000 |
| 3.0. | DA |

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

3.0.11

„Kūrybiška Europa“

3 500 000

15 04 01

Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir mažų ir labai mažų organizacijų finansinio pajėgumo stiprinimas ir politikos formavimo bei naujų verslo modelių skatinimas

34 528 000

35 528 000

1 000 000

15 04 02

Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas

68 606 000

71 106 000

2 500 000

3.0.8

Maistas ir pašarai

-6 500 000

17 04 01

Aukštesnio gyvūnų sveikatos būklės lygio ir aukšto gyvūnų apsaugos lygio Sąjungoje užtikrinimas

161 500 000

160 000 000

-1 500 000

17 04 02

Savalaikio augalams kenksmingų organizmų aptikimo ir išnaikinimo užtikrinimas

25 000 000

22 000 000

-3 000 000

17 04 03

Veiksmingos, efektyvios ir patikimos kontrolės užtikrinimas

57 483 000

55 483 000

-2 000 000

3.0.

Decentralizuotos agentūros

10 535 000

18 02 04

Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo padalinys (Eurojustas)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

| 3.0. | BPPV |
| --- | --- |

3.0.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

12 650 000

Iš viso

20 185 000

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 3 493,2 mln. EUR, nepaliekant maržos iki 3 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos ir mobilizuojant 837,2 mln. EUR sumą pagal lankstumo priemonę.

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 4.0.1 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II) | | | -95 000 000 |
| 05 05 04 02 | Parama Turkijai — Ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis | 148 000 000 | 131 000 000 | -17 000 000 |
| 22 02 01 01 | Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (2), Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos rėmimas — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis | 189 267 000 | 199 267 000 | 10 000 000 |
| 22 02 03 01 | Parama Turkijai — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis | 217 400 000 | 167 400 000 | -50 000 000 |
| 22 02 03 02 | Parama Turkijai — Ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis | 274 384 000 | 236 384 000 | -38 000 000 |
| 4.0.2 | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | | | 50 000 000 |
| 22 04 01 03 | Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas | 262 072 675 | 296 072 675 | 34 000 000 |
| 22 04 01 04 | Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) | 293 379 163 | 299 379 163 | 6 000 000 |
| 22 04 02 02 | Rytų partnerystė — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 351 556 726 | 361 556 726 | 10 000 000 |
| 4.0.3 | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 03 | Žmogaus socialinė raida | 193 374 058 | 205 874 058 | 12 500 000 |
| 21 02 20 | „Erasmus+“ — Įnašas pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) | 94 928 673 | 102 428 673 | 7 500 000 |
| 4.0.4 | Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė | | | -3 000 000 |
| 19 05 01 | Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti ir remti Sąjungos ir abipusius interesus | 126 263 000 | 123 263 000 | -3 000 000 |
| 4.0. | KT. |

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

4.0.1

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II)

-95 000 000

05 05 04 02

Parama Turkijai — Ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

148 000 000

131 000 000

-17 000 000

22 02 01 01

Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (2), Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos rėmimas — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

189 267 000

199 267 000

10 000 000

22 02 03 01

Parama Turkijai — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

217 400 000

167 400 000

-50 000 000

22 02 03 02

Parama Turkijai — Ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

274 384 000

236 384 000

-38 000 000

4.0.2

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

50 000 000

22 04 01 03

Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

262 072 675

296 072 675

34 000 000

22 04 01 04

Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA)

293 379 163

299 379 163

6 000 000

22 04 02 02

Rytų partnerystė — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

351 556 726

361 556 726

10 000 000

4.0.3

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP)

20 000 000

21 02 07 03

Žmogaus socialinė raida

193 374 058

205 874 058

12 500 000

21 02 20

„Erasmus+“ — Įnašas pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP)

94 928 673

102 428 673

7 500 000

4.0.4

Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė

-3 000 000

19 05 01

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti ir remti Sąjungos ir abipusius interesus

126 263 000

123 263 000

-3 000 000

4.0.

Kiti veiksmai ir programos

-1 083 000

13 07 01

Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti

32 473 000

34 473 000

2 000 000

21 02 40

Susitarimai dėl prekių

5 583 000

2 500 000

-3 083 000

| 4.0. | BPPV |
| --- | --- |

4.0.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

8 900 000

| 4.0. | SPEC. |
| --- | --- |

4.0.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

1 000 000

19 06 01

Informavimas apie Sąjungos išorės santykius

12 000 000

15 000 000

3 000 000

21 08 01

Sąjungos pagalbos rezultatų įvertinimas, tolesnės priemonės ir auditas

30 676 000

29 176 000

-1 500 000

21 08 02

Vystymosi srities koordinavimas ir žinių apie šią sritį skatinimas

13 036 000

12 536 000

- 500 000

Iš viso

-19 183 000

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 9 568,8 mln. EUR ir iki 4 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos lieka 256,2 mln. EUR marža.

5 išlaidų kategorija. Administravimas

Taikinimo komitetas pritarė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, nurodytam pareigybių skaičiui, numatytam institucijų etatų planuose, ir Komisijos pasiūlytiems asignavimams, išskyrus:

| — | Parlamento skirsnį, kurio svarstymas patvirtintas; |
| --- | --- |

—

Parlamento skirsnį, kurio svarstymas patvirtintas;

| — | Tarybos skirsnį, kurio svarstymas patvirtintas; |
| --- | --- |

—

Tarybos skirsnį, kurio svarstymas patvirtintas;

| — | Europos išorės veiksmų tarnybą, kuriai skiriama 800 000 EUR pagal naujai sukurtą biudžeto punktą 2 2 1 4 „Strateginės komunikacijos pajėgumai“. Šiuo asignavimu siekiama suteikti tinkamų išteklių Europos išorės veiksmų tarnybai, kad būtų finansuojamos strateginės komunikacijos priemonės, sudaromos sutartys su strateginės komunikacijos ekspertais, remiama strateginės komunikacijos produktų daugiakalbystė ir kuriamas ir palaikomas kovos su dezinformacija specialistų tinklas valstybėse narėse bei kaimyninėse šalyse. Lėšos pagal biudžeto punktą 3 0 0 4 „Kitos administracinės išlaidos“ sumažinamos 800 000 EUR suma siekiant užtikrinti neutralų poveikį biudžetui. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnybą, kuriai skiriama 800 000 EUR pagal naujai sukurtą biudžeto punktą 2 2 1 4 „Strateginės komunikacijos pajėgumai“. Šiuo asignavimu siekiama suteikti tinkamų išteklių Europos išorės veiksmų tarnybai, kad būtų finansuojamos strateginės komunikacijos priemonės, sudaromos sutartys su strateginės komunikacijos ekspertais, remiama strateginės komunikacijos produktų daugiakalbystė ir kuriamas ir palaikomas kovos su dezinformacija specialistų tinklas valstybėse narėse bei kaimyninėse šalyse. Lėšos pagal biudžeto punktą 3 0 0 4 „Kitos administracinės išlaidos“ sumažinamos 800 000 EUR suma siekiant užtikrinti neutralų poveikį biudžetui.

Be to, automatinio darbo užmokesčio atnaujinimo, taikytino nuo 2017 m. liepos 1 d., poveikis 2018 m. biudžetui integruojamas į visus institucijų skyrius:

| EUR |
| --- |
| Parlamentas | -2 796 000 |
| Taryba | - 948 000 |
| Komisija (įskaitant pensijas) | -13 179 600 |
| Teisingumo Teismas | - 868 800 |
| Audito Rūmai | - 357 000 |
| Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | - 193 000 |
| Regionų komitetas | - 146 000 |
| Ombudsmenas | -24 600 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | -13 459 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | - 878 400 |
| Iš viso | -19 404 859 |

EUR

Parlamentas

-2 796 000

Taryba

- 948 000

Komisija (įskaitant pensijas)

-13 179 600

Teisingumo Teismas

- 868 800

Audito Rūmai

- 357 000

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

- 193 000

Regionų komitetas

- 146 000

Ombudsmenas

-24 600

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

-13 459

Europos išorės veiksmų tarnyba

- 878 400

Iš viso

-19 404 859

Galiausiai, nustatytas papildomas 5 mln. EUR išlaidų, susijusių su pastatais, sumažinimas visose institucijose:

| EUR |
| --- |
| Taryba | - 378 623 |
| Komisija (įskaitant pensijas) | -3 637 499 |
| Teisingumo Teismas | - 270 611 |
| Audito Rūmai | -96 409 |
| Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | -89 461 |
| Regionų komitetas | -63 393 |
| Ombudsmenas | -7 016 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | -9 526 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | - 447 462 |
| Iš viso | -5 000 000 |

EUR

Taryba

- 378 623

Komisija (įskaitant pensijas)

-3 637 499

Teisingumo Teismas

- 270 611

Audito Rūmai

-96 409

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

-89 461

Regionų komitetas

-63 393

Ombudsmenas

-7 016

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

-9 526

Europos išorės veiksmų tarnyba

- 447 462

Iš viso

-5 000 000

Dėl šių priežasčių, taip pat atsižvelgiant į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus (3,5 mln. EUR), pasiūlytus minėtame 1.2 skirsnyje, įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 9 665,5 mln. EUR ir iki 5 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos lieka 362,5 mln. EUR marža po to, kai panaudojama 318,0 mln. EUR maržos suma siekiant kompensuoti pagal nenumatytų atvejų rezervą 2017 m. mobilizuotas lėšas.

Specialios priemonės: EGF, neatidėliotinos pagalbos rezervas ir Europos Sąjungos solidarumo fondas

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF) ir neatidėliotinos pagalbos rezervui numatyti įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį pasiūlė Komisija biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2018. Europos Sąjungos solidarumo fondo rezervas išbraukiamas (biudžeto straipsnis 40 02 44).

1.4.   Mokėjimų asignavimai

Bendras mokėjimų asignavimų lygis 2018 m. biudžete yra toks, koks nustatytas biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, įtraukus šiuos patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete:

| 1. | visų pirma, atsižvelgiama į sutartą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų lygis prilygsta įsipareigojimų asignavimų lygiui, sumą. Tai apima papildomą žemės ūkio išlaidų sumažinimą 229,9 mln.EUR suma. Bendras poveikis – 255,3 mln. EUR sumažinimas; |
| --- | --- |

1.

visų pirma, atsižvelgiama į sutartą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų lygis prilygsta įsipareigojimų asignavimų lygiui, sumą. Tai apima papildomą žemės ūkio išlaidų sumažinimą 229,9 mln.EUR suma. Bendras poveikis – 255,3 mln. EUR sumažinimas;

| 2. | nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams, kuriuos pasiūlė Parlamentas, siekia 50 proc. atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento pasiūlytą lygį, jei jis mažesnis. Tuo atveju, kai vykdomi bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai pratęsiami, mokėjimų asignavimų lygis yra toks, koks apibrėžtas biudžeto projekte prie jo pridedant 50 proc. atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų, arba Parlamento pasiūlytas lygis, jei jis mažesnis. Bendras poveikis – 50,0 mln. EUR padidinimas; |
| --- | --- |

2.

nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams, kuriuos pasiūlė Parlamentas, siekia 50 proc. atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento pasiūlytą lygį, jei jis mažesnis. Tuo atveju, kai vykdomi bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai pratęsiami, mokėjimų asignavimų lygis yra toks, koks apibrėžtas biudžeto projekte prie jo pridedant 50 proc. atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų, arba Parlamento pasiūlytas lygis, jei jis mažesnis. Bendras poveikis – 50,0 mln. EUR padidinimas;

| 3. | dėl toliau nurodytų biudžeto eilučių patikslinimų susitarta atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimų, susijusių su diferencijuotomis išlaidomis, raidą:









  EUR |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.1.14 | Europos solidarumo korpusas | | | -22 501 000 |
| 15 05 01 | Europos solidarumo korpusas | 51 177 000 | 28 676 000 | -22 501 000 |
| 1.1.5 | Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | | | 12 000 000 |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai | 1 845 127 000 | 1 857 127 000 | 12 000 000 |
| 1.1. | DA |

3.

dėl toliau nurodytų biudžeto eilučių patikslinimų susitarta atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimų, susijusių su diferencijuotomis išlaidomis, raidą:

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

1.1.14

Europos solidarumo korpusas

-22 501 000

15 05 01

Europos solidarumo korpusas

51 177 000

28 676 000

-22 501 000

1.1.5

Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

12 000 000

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

1 845 127 000

1 857 127 000

12 000 000

1.1.

Decentralizuotos agentūros

-3 965 555

02 05 11

Europos GNSS agentūra

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | KT. |
| --- | --- |

1.1.

Kiti veiksmai ir programos

- 900 000

26 02 01

Viešųjų tiekimo, rangos ir paslaugų sutarčių sudarymo ir paskelbimo tvarka

8 200 000

7 300 000

- 900 000

| 3.0. | DA |
| --- | --- |

3.0.

Decentralizuotos agentūros

10 535 000

18 02 04

Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo padalinys (Eurojustas)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

4.0.1

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II)

-76 300 000

05 05 04 02

Parama Turkijai — Ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

120 000 000

107 200 000

-12 800 000

22 02 01 01

Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (3), Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos rėmimas — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

219 000 000

221 500 000

2 500 000

22 02 03 01

Parama Turkijai — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

86 000 000

48 500 000

-37 500 000

22 02 03 02

Parama Turkijai — Ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis

291 000 000

262 500 000

-28 500 000

4.0.2

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

12 500 000

22 04 01 03

Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

125 000 000

133 500 000

8 500 000

22 04 01 04

Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA)

260 000 000

261 500 000

1 500 000

22 04 02 02

Rytų partnerystė — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

320 000 000

322 500 000

2 500 000

4.0.3

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP)

16 900 000

21 02 07 03

Žmogaus socialinė raida

170 000 000

179 400 000

9 400 000

21 02 20

„Erasmus+“ — Įnašas pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP)

95 995 100

103 495 100

7 500 000

| 4.0. | KT. |
| --- | --- |

4.0.

Kiti veiksmai ir programos

1 000 000

13 07 01

Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti

25 000 000

26 000 000

1 000 000

| 4.0. | SPEC. |
| --- | --- |

4.0.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

1 500 000

19 06 01

Informavimas apie Sąjungos išorės santykius

13 700 000

15 200 000

1 500 000

Iš viso

-49 231 555

| 4. | Mokėjimų asignavimai papildomai sumažinami šiose biudžeto eilutėse:









  EUR |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė / programa | Pavadinimas | 2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2018 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.2.12 | Pereinamojo laikotarpio regionai | | | -55 000 000 |
| 04 02 61 | Europos socialinis fondas – Pereinamojo laikotarpio regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 1 345 000 000 | 1 305 000 000 | -40 000 000 |
| 13 03 61 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Pereinamojo laikotarpio regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 2 750 463 362 | 2 735 463 362 | -15 000 000 |
| 1.2.13 | Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai) | | | -90 000 000 |
| 04 02 62 | Europos socialinis fondas – Labiau išsivystę regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 2 882 000 000 | 2 847 000 000 | -35 000 000 |
| 13 03 62 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Labiau išsivystę regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 3 497 060 077 | 3 442 060 077 | -55 000 000 |
| 1.2.2 | Europos teritorinis bendradarbiavimas | | | -90 500 000 |
| 13 03 64 01 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Europos teritorinis bendradarbiavimas | 1 004 701 248 | 914 201 248 | -90 500 000 |
| 1.2.31 | Techninė pagalba | | | -4 500 000 |
| 13 03 65 01 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Techninė parama veiklai | 72 000 000 | 69 000 000 | -3 000 000 |
| 13 03 66 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Novatoriški tvarios miestų plėtros veiksmai | 43 321 859 | 41 821 859 | -1 500 000 |
| | Iš viso | | | - 240 000 000 |

4.

Mokėjimų asignavimai papildomai sumažinami šiose biudžeto eilutėse:

EUR

Biudžeto eilutė / programa

Pavadinimas

2018 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2018 m. biudžetas

Skirtumas

1.2.12

Pereinamojo laikotarpio regionai

-55 000 000

04 02 61

Europos socialinis fondas – Pereinamojo laikotarpio regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

1 345 000 000

1 305 000 000

-40 000 000

13 03 61

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Pereinamojo laikotarpio regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

2 750 463 362

2 735 463 362

-15 000 000

1.2.13

Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai)

-90 000 000

04 02 62

Europos socialinis fondas – Labiau išsivystę regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

2 882 000 000

2 847 000 000

-35 000 000

13 03 62

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Labiau išsivystę regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

3 497 060 077

3 442 060 077

-55 000 000

1.2.2

Europos teritorinis bendradarbiavimas

-90 500 000

13 03 64 01

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Europos teritorinis bendradarbiavimas

1 004 701 248

914 201 248

-90 500 000

1.2.31

Techninė pagalba

-4 500 000

13 03 65 01

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Techninė parama veiklai

72 000 000

69 000 000

-3 000 000

13 03 66

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Novatoriški tvarios miestų plėtros veiksmai

43 321 859

41 821 859

-1 500 000

Iš viso

- 240 000 000

| 1. | Europos Sąjungos solidarumo fondo rezervas (biudžeto straipsnis 40 02 44) išbraukiamas (-88,0 mln. EUR). |
| --- | --- |

1.

Šiais veiksmais bus užtikrinta 144 681,0 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma, sumažinant lėšas 582,5 mln. EUR suma, palyginti su biudžeto projektu, iš dalies pakeistu Taisomuoju raštu Nr. 1/2018.

1.5.   Rezervas

Nenumatyta jokių kitų papildomų rezervų nei tie, kurie numatyti biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, išskyrus pagal biudžeto punktą 22 02 03 01 „Parama Turkijai — Politinės reformos ir susijęs laipsniškas teisės aktų derinimas su Sąjungos acquis“, kurio 70 000 000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 35 000 000 EUR mokėjimų asignavimų perkeliama į rezervą, kol bus įvykdyta ši sąlyga:

„Suma, kurią bus leista panaudoti, kai, remiantis Komisijos metine ataskaita, Turkija bus padariusi apčiuopiamą pakankamą pažangą teisinės valstybės, demokratijos, žmogaus teisių ir spaudos laisvės srityse“.

Atitinkamai pakeičiama biudžeto punkto 22 02 03 01 biudžeto pastaba.

1.6.   Biudžeto pastabos

1.6.

Biudžeto pastabos

Jeigu ankstesnėse dalyse konkrečiai nenurodyta kitaip, Europos Parlamento arba Tarybos pakeitimai, padaryti biudžeto pastabų tekste, patvirtinami, išskyrus tolesnėse dviejose lentelėse nurodytų biudžeto eilučių pastabas.

| — | Biudžeto eilutės, kurių Europos Parlamento atlikti pakeitimai yra patvirtinti su pakeitimu, kurį Komisija pasiūlė savo rašte dėl įgyvendinamumo.







  Biudžeto eilutė | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| 06 02 01 01 | Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas |
| 09 05 01 | Paprogramė MEDIA — Veikla tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu bei tarpvalstybinės sklaidos ir mobilumo skatinimas |
| 18 04 01 01 | Programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas |
| 21 02 07 03 | Žmogaus socialinė raida |
| 22 02 03 02 | Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir susijusio laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas |

—

Biudžeto eilutės, kurių Europos Parlamento atlikti pakeitimai yra patvirtinti su pakeitimu, kurį Komisija pasiūlė savo rašte dėl įgyvendinamumo.

Biudžeto eilutė

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Pavadinimas

06 02 01 01

Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas

09 05 01

Paprogramė MEDIA — Veikla tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu bei tarpvalstybinės sklaidos ir mobilumo skatinimas

18 04 01 01

Programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas

21 02 07 03

Žmogaus socialinė raida

22 02 03 02

Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir susijusio laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

acquis

| — | Biudžeto eilutės, kurių atitinkamos biudžeto pastabos, kaip pasiūlyta biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018 ir EŽŪGF atnaujinimu, yra patvirtintos.







  Biudžeto eilutė | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| 02 02 01 | Verslumo skatinimas ir Sąjungos įmonių konkurencingumo ir galimybių patekti į rinką didinimas |
| 02 03 04 | Vidaus rinkos valdymo priemonės |
| 05 02 08 03 | Gamintojų organizacijų veiklos išlaidos |
| 05 03 01 01 | Bendrosios išmokos schema (BIS) |
| 05 03 01 10 | Bazinės išmokos sistema (BIS) |
| 05 04 60 01 | Tvarios kaimo plėtros ir teritorijos bei aplinkos požiūriu darnesnio, klimatui palankesnio, novatoriškesnio Sąjungos žemės ūkio sektoriaus skatinimas |
| 08 02 02 02 | Galimybių gauti rizikos kapitalą siekiant investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimas |
| 09 05 05 | Žiniasklaidos veiksmai |
| 13 03 61 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Pereinamojo laikotarpio regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas |
| 13 03 62 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Labiau išsivystę regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas |
| 13 06 01 | Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika |
| 18 02 01 02 | Tarpvalstybinio organizuoto nusikalstamumo prevencija ir kova su juo ir geresnis su saugumu susijusios rizikos ir krizių valdymas |
| 18 03 01 01 | Bendros Europos prieglobsčio sistemos stiprinimas ir plėtojimas ir valstybių narių solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo stiprinimas |
| 21 04 01 | Pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms didinimas, jų laikymosi skatinimas ir demokratinių reformų rėmimas |
| 23 02 01 | Greitos, veiksmingos ir poreikiu grindžiamos humanitarinės pagalbos ir pagalbos maisto srityje teikimas |
| 33 02 07 | Europos lyčių lygybės institutas (EIGE) |

—

Biudžeto eilutės, kurių atitinkamos biudžeto pastabos, kaip pasiūlyta biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018 ir EŽŪGF atnaujinimu, yra patvirtintos.

Biudžeto eilutė

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Pavadinimas

02 02 01

Verslumo skatinimas ir Sąjungos įmonių konkurencingumo ir galimybių patekti į rinką didinimas

02 03 04

Vidaus rinkos valdymo priemonės

05 02 08 03

Gamintojų organizacijų veiklos išlaidos

05 03 01 01

Bendrosios išmokos schema (BIS)

05 03 01 10

Bazinės išmokos sistema (BIS)

05 04 60 01

Tvarios kaimo plėtros ir teritorijos bei aplinkos požiūriu darnesnio, klimatui palankesnio, novatoriškesnio Sąjungos žemės ūkio sektoriaus skatinimas

08 02 02 02

Galimybių gauti rizikos kapitalą siekiant investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimas

09 05 05

Žiniasklaidos veiksmai

13 03 61

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Pereinamojo laikotarpio regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

13 03 62

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – Labiau išsivystę regionai – Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

13 06 01

Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika

18 02 01 02

Tarpvalstybinio organizuoto nusikalstamumo prevencija ir kova su juo ir geresnis su saugumu susijusios rizikos ir krizių valdymas

18 03 01 01

Bendros Europos prieglobsčio sistemos stiprinimas ir plėtojimas ir valstybių narių solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo stiprinimas

21 04 01

Pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms didinimas, jų laikymosi skatinimas ir demokratinių reformų rėmimas

23 02 01

Greitos, veiksmingos ir poreikiu grindžiamos humanitarinės pagalbos ir pagalbos maisto srityje teikimas

33 02 07

Europos lyčių lygybės institutas (EIGE)

Šiuo atveju reikia suprasti, kad Europos Parlamento arba Tarybos atliekamais pakeitimais negali būti iš dalies pakeistas galiojantis teisinis pagrindas arba išplėsta jo taikymo sritis ar pažeistas institucijų administracinis savarankiškumas ir kad veiksmas gali būti finansuojamas turimais ištekliais.

1.7.   Naujos biudžeto eilutės

1.7.

Naujos biudžeto eilutės

Pritariama biudžeto nomenklatūrai, kurią Komisija pasiūlė biudžeto projekte su pakeitimais, padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2018, įskaitant:

| — | naujus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, pasiūlytus pirmiau išdėstytame 1.2 skirsnyje, ir |
| --- | --- |

—

naujus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, pasiūlytus pirmiau išdėstytame 1.2 skirsnyje, ir

naujus

| — | naują Europos išorės veiksmų tarnybos skirsnio biudžeto punktą 2 2 1 4, pasiūlytą pirmiau išdėstytame 1.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

—

naują Europos išorės veiksmų tarnybos skirsnio biudžeto punktą 2 2 1 4, pasiūlytą pirmiau išdėstytame 1.3 skirsnyje.

2.   2017 m. biudžetas

2.

2017 m. biudžetas

Patvirtintas Taisomojo biudžeto Nr. 6/2017 projektas, kaip pasiūlė Komisija.

3.   Pareiškimai

3.

Pareiškimai

3.1.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

3.1.

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

Europos Parlamentas ir Taryba primena, kad, atsižvelgiant į vykdymą, reikia užtikrinti reguliarią pažangą vykdant mokėjimus, lyginant su asignavimais įsipareigojimams, kad būtų išvengta neįprastai daug metų pabaigoje susikaupusių neapmokėtų sąskaitų.

Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją toliau atidžiai ir aktyviai stebėti 2014–2020 m. programų įgyvendinimą. Šiuo tikslu jie prašo Komisijos laiku pateikti naujausius duomenis apie įgyvendinimo padėtį ir mokėjimų asignavimų reikalavimų sąmatas 2018 m.

Taryba ir Europos Parlamentas laiku priims visus būtinus sprendimus tinkamai pagrįstiems poreikiams patenkinti, kad būtų išvengta pernelyg didelio neapmokėtų sąskaitų susikaupimo ir būtų užtikrinta, kad mokėjimo prašymai būtų tinkamai kompensuojami.

3.2.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos (4)
  ir Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

3.2.

Bendras Europos Parlamento, Tarybos

4

ir Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, mažinimas tebėra vienas iš svarbiausių bendrų politinių prioritetų, ir šiuo tikslu dar kartą patvirtina savo ryžtą kuo veiksmingiau panaudoti turimus biudžeto išteklius šiai problemai spręsti, visų pirma įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą.

Todėl jie palankiai vertina tai, kad padidinta šiai iniciatyvai 2018 m. skirta suma. Tačiau būtina ne tik užtikrinti tinkamą finansavimą ES biudžete, bet ir tuo pat metu įdiegti tinkamas procedūras veiksmingam priemonių įgyvendinimui.

Šiuo atžvilgiu, norint užtikrinti kuo didesnį galimą priimtų priemonių poveikį, būtinas veiksmingas Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimas.

Todėl Taryba ir Europos Parlamentas įsipareigoja pirmumo tvarka apsvarstyti Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimą, kurį reikia padaryti priimant 2018 m. biudžetą.

Komisija turi sudaryti palankesnes sąlygas greitam programų, skirtų JUI įgyvendinimui, pakeitimų patvirtinimui.

3.3.   Vienašalis Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

3.3.

Vienašalis Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Jaunimo nedarbo mažinimas tebėra vienas iš itin svarbių politinių prioritetų. Komisija įsipareigoja atidžiai stebėti Jaunimo užimtumo iniciatyvos (JUI) įgyvendinimo tendenciją. Jei paspartės šios iniciatyvos įgyvendinimo tendencija ir dėl gebėjimo panaudoti lėšas bus galima jas padidinti, Komisija pasiūlys padidinti JUI finansavimą parengdama taisomąjį biudžetą; šis padidinimas bus finansuojamas pagal bendrąją įsipareigojimų maržą, vadovaujantis DFP reglamento 14 straipsniu.

Tokiu atveju Komisija tikisi, kad Taryba ir Europos Parlamentas skubiai išnagrinės tokį taisomojo biudžeto projektą.

3.4.   Vienašalis Tarybos pareiškimas dėl darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 %

3.4.

Vienašalis Tarybos pareiškimas dėl darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 %

Taryba primena, kad nustatyto tikslo 5 % sumažinti darbuotojų skaičių galutinio įgyvendinimo metai – 2017 m. Tačiau, kadangi ne visos institucijos, įstaigos ir agentūros įgyvendino sumažinimo tikslą, Taryba ragina toliau dėti pastangas 2018 m., kad būtų įvykdytas susitarimas.

Labai svarbu, kad visos institucijos, įstaigos ir agentūros įgyvendintų tikslą 5 % sumažinti darbuotojų skaičių, ir labai svarbu iki galo vykdyti šio tikslo įgyvendinimo stebėseną. Atsižvelgdama į tai, Taryba prašo Komisijos tęsti šio proceso rezultatų vertinimą, kad būtų sukaupta patirtis ateičiai.

---

(1)  OL L 50, 2017 2 28, p. 57.

1

(2)  Šis paskyrimas neturi poveikio pozicijai dėl statuso ir atitinka Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244(1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės.

2

(3)  Šis paskyrimas neturi poveikio pozicijai dėl statuso ir atitinka Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244(1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės.

3

(4)  Jungtinė Karalystė nepritaria šiam pareiškimui.

4

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/196 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/196

---

P8_TA(2017)0460

Lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimai ***I

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimo tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0565), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0565),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0342/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0358/2017),

| A. | kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau išdėstytą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0247

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2305.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/197 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/197

---

P8_TA(2017)0461

ES ir Egipto susitarimas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje: Egipto dalyvavimas Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) ***

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Egipto Arabų Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Egipto Arabų Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 356/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11965/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11965/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Egipto Arabų Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Egipto Arabų Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, projektą (11926/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Egipto Arabų Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Egipto Arabų Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, projektą (11926/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0345/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0345/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0353/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0353/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Egipto Arabų Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 185, 2017 7 18, p. 1.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/198 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/198

---

P8_TA(2017)0462

ES ir Alžyro susitarimas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje: Alžyro dalyvavimas Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) ***

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 356/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11964/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11964/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, projektą (11924/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, projektą (11924/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0346/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0354/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0354/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 185, 2017 7 18, p. 1.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/199 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/199

---

P8_TA(2017)0463

ES ir Jordanijos susitarimas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje: Jordanijos dalyvavimas Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) ***

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo projekto (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 356/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11966/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11966/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, projektą (11927/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, projektą (11927/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0343/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0355/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0355/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jordanijos Hašimitų Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 185, 2017 7 18, p. 1.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/200 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/200

---

P8_TA(2017)0464

Čilės, Islandijos ir Bahamų prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Rumunija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Čilės, Islandijos ir Bahamų prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 356/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0360), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0360),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0234/2017),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0364/2017),

| 1. | pritaria tam, kad Rumunija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Čilės, Islandijos ir Bahamų prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/201 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/201

---

P8_TA(2017)0465

Panamos, Urugvajaus, Kolumbijos ir Salvadoro prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Panamos, Urugvajaus, Kolumbijos ir Salvadoro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 356/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2017)0369), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2017)0369),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0231/2017),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo (1) nuomonę dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo (1) nuomonę dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0362/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0362/2017),

| 1. | pritaria tam, kad Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Panamos, Urugvajaus, Kolumbijos ir Salvadoro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/202 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/202

---

P8_TA(2017)0466

San Marino prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Kroatija, Nyderlandai, Portugalija ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti San Marino prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 356/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0359), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0359),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0232/2017),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0360/2017),

| 1. | pritaria tam, kad Kroatija, Nyderlandai, Portugalija ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti San Marino prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/203 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/203

---

P8_TA(2017)0467

Gruzijos ir Pietų Afrikos Respublikos prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Gruzijos ir Pietų Afrikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 356/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0357), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0357),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0233/2017),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0361/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0361/2017),

| 1. | pritaria tam, kad Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Gruzijos ir Pietų Afrikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/204 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/204

---

P8_TA(2017)0468

Pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos 9-ojo TFAS įdiegimo poveikiui mažinti ***I

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl sverto koeficiento, grynojo pastovaus finansavimo rodiklio, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų, sandorio šalies kredito rizikos, rinkos rizikos, pagrindinių sandorio šalių pozicijų, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijų, didelių pozicijų, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimų ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0850), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0850),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0158/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui padalyti pirmiau nurodytą Komisijos pasiūlymą į dvi dalis ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui padalyti pirmiau nurodytą Komisijos pasiūlymą į dvi dalis ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0255/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0255/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 209, 2017 6 30, p. 36.

---

P8_TC1-COD(2016)0360B

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2395.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/206 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/206

---

P8_TA(2017)0469

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos ***I

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0447),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0264/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0264/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. spalio 27 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. spalio 27 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0261/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0261/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0207

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2306.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Pareiškimas dėl 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, 3a straipsnyje numatytų pagalbos priemonių finansavimo šaltinių

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutinka, kad pajėgumų stiprinimas remiant vystymąsi ir saugumą vystymosi labui būtų finansuojamas pagal 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos IV išlaidų kategoriją, visų pirma perskirstant asignavimus, kartu išlaikant kuo didesnę visų priemonių finansinę pusiausvyrą. Be to, nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos prerogatyvoms metinėje biudžeto procedūroje, į perskirstomus asignavimus neturėtų būti įtraukiami asignavimai, skiriami priemonėms pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui.

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/208 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/208

---

P8_TA(2017)0470

Neužtikrintų skolos priemonių eiliškumas nemokumo atveju ***I

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES nuostatos dėl neužtikrintų skolos priemonių eiliškumo nemokumo atveju (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 356/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0853), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0853),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0479/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0479/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0302/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0302/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 132, 2017 4 26, p. 1.

(2)  OL C 173, 2017 5 31, p. 41.

---

P8_TC1-COD(2016)0363

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. lapkričio 30 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2399.)

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/209 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/209

---

P8_TA(2017)0471

Pridėtinės vertės mokesčio prievolės, taikomos paslaugų teikimui ir nuotolinei prekybai prekėmis *

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl tam tikrų pridėtinės vertės mokesčio prievolių, taikomų paslaugų teikimui ir nuotolinei prekybai prekėmis, iš dalies keičiamos Direktyva 2006/112/EB ir Direktyva 2009/132/EB (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2018/C 356/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0757), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0757),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0004/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0004/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0307/2017),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | 2015 m. skirtumas tarp numatomų PVM įplaukų ir faktiškai surinkto PVM (PVM surinkimo deficitas) Sąjungoje buvo maždaug 152 mlrd. EUR, o dėl tarpvalstybinio sukčiavimo Sąjungoje kasmet prarandama maždaug 50 mlrd. EUR PVM įplaukų, todėl PVM yra svarbus Sąjungos lygmeniu spręstinas klausimas ir itin svarbu sukurti galutinę PVM sistemą, grindžiamą paskirties šalies principu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

2015 m. skirtumas tarp numatomų PVM įplaukų ir faktiškai surinkto PVM (PVM surinkimo deficitas) Sąjungoje buvo maždaug 152 mlrd. EUR, o dėl tarpvalstybinio sukčiavimo Sąjungoje kasmet prarandama maždaug 50 mlrd. EUR PVM įplaukų, todėl PVM yra svarbus Sąjungos lygmeniu spręstinas klausimas ir itin svarbu sukurti galutinę PVM sistemą, grindžiamą paskirties šalies principu;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | atlikus tų 2015 m. sausio 1 d. pradėtų taikyti specialių schemų vertinimą, nustatytos kelios tobulintinos sritys. Pirma, turėtų būti sumažinta valstybėje narėje įsisteigusioms
  labai mažoms įmonėms
  , retkarčiais teikiančioms tokias paslaugas kitose valstybėse narėse, tenkanti našta, susijusi su PVM prievolių vykdymu kitose valstybėse narėse nei jų įsisteigimo valstybė narė. Todėl turėtų būti nustatyta visoje Bendrijoje taikoma riba, kurios nepasiekus tos tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos
  pridėtinės vertės mokesčiu būtų
  toliau apmokestinamos šių įmonių įsisteigimo valstybėje narėje. Antra, reikalavimas laikytis visose valstybėse narėse, į kurias tiekiamos prekės ar kuriose teikiamos paslaugos, galiojančių sąskaitų faktūrų išrašymo
  ir apskaitos registrų saugojimo
  reikalavimų, sukuria didelę naštą. Todėl, siekiant sumažinti įmonėms tenkančią naštą, turėtų būti taikomos specialia schema besinaudojančio prekių tiekėjo ar paslaugų teikėjo registravimosi valstybėje narėje
  galiojančios sąskaitų faktūrų išrašymo ir apskaitos registrų saugojimo taisyklės
  . Trečia, apmokestinamieji asmenys, kurie nėra įsisteigę Bendrijoje, bet yra registruoti PVM mokėtojais
  kurioje nors
  valstybėje narėje (pavyzdžiui, dėl to, kad toje valstybėje narėje retkarčiais vykdo PVM apmokestinamus sandorius), negali naudotis nei specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims, nei specialia schema Bendrijoje įsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims. Todėl siūloma tokiems apmokestinamiesiems asmenims leisti naudotis specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

atlikus tų 2015 m. sausio 1 d. pradėtų taikyti specialių schemų vertinimą, nustatytos kelios tobulintinos sritys. Pirma, turėtų būti sumažinta valstybėje narėje įsisteigusioms
  labai mažoms įmonėms
  , retkarčiais teikiančioms tokias paslaugas kitose valstybėse narėse, tenkanti našta, susijusi su PVM prievolių vykdymu kitose valstybėse narėse nei jų įsisteigimo valstybė narė. Todėl turėtų būti nustatyta visoje Bendrijoje taikoma riba, kurios nepasiekus tos tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos
  pridėtinės vertės mokesčiu būtų
  toliau apmokestinamos šių įmonių įsisteigimo valstybėje narėje. Antra, reikalavimas laikytis visose valstybėse narėse, į kurias tiekiamos prekės ar kuriose teikiamos paslaugos, galiojančių sąskaitų faktūrų išrašymo
  ir apskaitos registrų saugojimo
  reikalavimų, sukuria didelę naštą. Todėl, siekiant sumažinti įmonėms tenkančią naštą, turėtų būti taikomos specialia schema besinaudojančio prekių tiekėjo ar paslaugų teikėjo registravimosi valstybėje narėje
  galiojančios sąskaitų faktūrų išrašymo ir apskaitos registrų saugojimo taisyklės
  . Trečia, apmokestinamieji asmenys, kurie nėra įsisteigę Bendrijoje, bet yra registruoti PVM mokėtojais
  kurioje nors
  valstybėje narėje (pavyzdžiui, dėl to, kad toje valstybėje narėje retkarčiais vykdo PVM apmokestinamus sandorius), negali naudotis nei specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims, nei specialia schema Bendrijoje įsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims. Todėl siūloma tokiems apmokestinamiesiems asmenims leisti naudotis specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims;

| (3) | atlikus tų 2015 m. sausio 1 d. pradėtų taikyti specialių schemų vertinimą, nustatytos kelios tobulintinos sritys. Pirma, turėtų būti sumažinta valstybėje narėje įsisteigusioms
  mikroįmonėms
  , retkarčiais teikiančioms tokias paslaugas kitose valstybėse narėse, tenkanti našta, susijusi su PVM prievolių vykdymu kitose valstybėse narėse nei jų įsisteigimo valstybė narė. Todėl turėtų būti nustatyta visoje Bendrijoje taikoma riba, kurios nepasiekus tos tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos
  būtų ir
  toliau apmokestinamos
  PVM
  šių įmonių įsisteigimo valstybėje narėje. Antra, reikalavimas laikytis visose valstybėse narėse, į kurias tiekiamos prekės ar kuriose teikiamos paslaugos, galiojančių sąskaitų faktūrų išrašymo reikalavimų, sukuria didelę naštą. Todėl, siekiant
  kuo labiau
  sumažinti įmonėms tenkančią naštą, turėtų būti taikomos
  sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklės, galiojančios
  specialia schema besinaudojančio prekių tiekėjo ar paslaugų teikėjo registravimosi valstybėje narėje. Trečia, apmokestinamieji asmenys, kurie nėra įsisteigę Bendrijoje, bet yra registruoti PVM mokėtojais
  bet kurioje
  valstybėje narėje (pavyzdžiui, dėl to, kad toje valstybėje narėje retkarčiais vykdo PVM apmokestinamus sandorius), negali naudotis nei specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims, nei specialia schema Bendrijoje įsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims. Todėl siūloma tokiems apmokestinamiesiems asmenims leisti naudotis specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims; |
| --- | --- |

(3)

atlikus tų 2015 m. sausio 1 d. pradėtų taikyti specialių schemų vertinimą, nustatytos kelios tobulintinos sritys. Pirma, turėtų būti sumažinta valstybėje narėje įsisteigusioms
  mikroįmonėms
  , retkarčiais teikiančioms tokias paslaugas kitose valstybėse narėse, tenkanti našta, susijusi su PVM prievolių vykdymu kitose valstybėse narėse nei jų įsisteigimo valstybė narė. Todėl turėtų būti nustatyta visoje Bendrijoje taikoma riba, kurios nepasiekus tos tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos
  būtų ir
  toliau apmokestinamos
  PVM
  šių įmonių įsisteigimo valstybėje narėje. Antra, reikalavimas laikytis visose valstybėse narėse, į kurias tiekiamos prekės ar kuriose teikiamos paslaugos, galiojančių sąskaitų faktūrų išrašymo reikalavimų, sukuria didelę naštą. Todėl, siekiant
  kuo labiau
  sumažinti įmonėms tenkančią naštą, turėtų būti taikomos
  sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklės, galiojančios
  specialia schema besinaudojančio prekių tiekėjo ar paslaugų teikėjo registravimosi valstybėje narėje. Trečia, apmokestinamieji asmenys, kurie nėra įsisteigę Bendrijoje, bet yra registruoti PVM mokėtojais
  bet kurioje
  valstybėje narėje (pavyzdžiui, dėl to, kad toje valstybėje narėje retkarčiais vykdo PVM apmokestinamus sandorius), negali naudotis nei specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims, nei specialia schema Bendrijoje įsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims. Todėl siūloma tokiems apmokestinamiesiems asmenims leisti naudotis specialia schema Bendrijoje neįsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | nors minimaliosios vieno langelio sistemos (angl. MOSS) vertinimas iš esmės yra teigiamas, 99 % joje tvarkomų PVM įplaukų deklaruoja tik 13 % registruotų įmonių, o tai rodo, kad, siekiant pašalinti kliūtis tarpvalstybinei elektroninei prekybai, valstybės narės turi propaguoti šią sistemą didesniam skaičiui mažųjų ir vidutinių įmonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

nors minimaliosios vieno langelio sistemos (angl. MOSS) vertinimas iš esmės yra teigiamas, 99 % joje tvarkomų PVM įplaukų deklaruoja tik 13 % registruotų įmonių, o tai rodo, kad, siekiant pašalinti kliūtis tarpvalstybinei elektroninei prekybai, valstybės narės turi propaguoti šią sistemą didesniam skaičiui mažųjų ir vidutinių įmonių;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | ši iš dalies keičianti direktyva galėtų padidinti administracines sąnaudas mažoms siuntoms, nes atitinkamos pakuotės turi būti pažymėtos skiriamuoju ženklu, nurodančiu, kad naudota importo PVM sistema, be to, pašto sektoriuje privaloma rūšiuoti pakuotes, remiantis tuo, ar naudota importo PVM sistema. Valstybės narės ir Komisija turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į poveikį pašto sektoriui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

ši iš dalies keičianti direktyva galėtų padidinti administracines sąnaudas mažoms siuntoms, nes atitinkamos pakuotės turi būti pažymėtos skiriamuoju ženklu, nurodančiu, kad naudota importo PVM sistema, be to, pašto sektoriuje privaloma rūšiuoti pakuotes, remiantis tuo, ar naudota importo PVM sistema. Valstybės narės ir Komisija turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į poveikį pašto sektoriui;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | nustatant šios direktyvos nuostatų taikymo datą, atitinkamais atvejais
  atsižvelgta
  į laiką, kurio reikia, kad būtų parengtos priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, ir kad valstybės narės galėtų pritaikyti savo PVM registravimo, deklaravimo ir mokėjimo IT sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

nustatant šios direktyvos nuostatų taikymo datą, atitinkamais atvejais
  atsižvelgta
  į laiką, kurio reikia, kad būtų parengtos priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, ir kad valstybės narės galėtų pritaikyti savo PVM registravimo, deklaravimo ir mokėjimo IT sistemas;

| (14) | nustatant šios direktyvos nuostatų taikymo datą, atitinkamais atvejais
  turėtų būti atsižvelgiama
  į laiką, kurio reikia, kad būtų parengtos priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, ir kad valstybės narės
  ir įmonės
  galėtų pritaikyti savo PVM registravimo, deklaravimo ir mokėjimo IT sistemas; |
| --- | --- |

(14)

nustatant šios direktyvos nuostatų taikymo datą, atitinkamais atvejais
  turėtų būti atsižvelgiama
  į laiką, kurio reikia, kad būtų parengtos priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, ir kad valstybės narės
  ir įmonės
  galėtų pritaikyti savo PVM registravimo, deklaravimo ir mokėjimo IT sistemas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisijos pasiūlymas yra tik vienas iš PVM surinkimo deficito pašalinimo elementų. Siekiant Sąjungoje veiksmingai kovoti su sukčiavimu PVM, reikia imtis ir kitų priemonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

Komisijos pasiūlymas yra tik vienas iš PVM surinkimo deficito pašalinimo elementų. Siekiant Sąjungoje veiksmingai kovoti su sukčiavimu PVM, reikia imtis ir kitų priemonių;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

14 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 14 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3a.
     
  Jei apmokestinamasis asmuo, veikiantis savo vardu, bet kito asmens naudai, užsiima nuotoline prekyba prekėmis, kurios importuojamos iš trečiųjų šalių ar teritorijų ir kurių siuntos prekių vertė neviršija 150 EUR arba šios sumos atitikmens nacionaline valiuta, ir jo metinė apyvarta einamaisiais kalendoriniais metais viršija 1 000 000  EUR arba šios sumos atitikmenį nacionaline valiuta, įskaitant atvejus, kai nuotolinei prekybai naudojamas telekomunikacijų tinklas, sąsaja ar portalas, laikoma, kad tas prekes gavo ir tiekė pats apmokestinamasis asmuo.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1)

„3a.
     
  Jei apmokestinamasis asmuo, veikiantis savo vardu, bet kito asmens naudai, užsiima nuotoline prekyba prekėmis, kurios importuojamos iš trečiųjų šalių ar teritorijų ir kurių siuntos prekių vertė neviršija 150 EUR arba šios sumos atitikmens nacionaline valiuta, ir jo metinė apyvarta einamaisiais kalendoriniais metais viršija 1 000 000  EUR arba šios sumos atitikmenį nacionaline valiuta, įskaitant atvejus, kai nuotolinei prekybai naudojamas telekomunikacijų tinklas, sąsaja ar portalas, laikoma, kad tas prekes gavo ir tiekė pats apmokestinamasis asmuo.“

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

58 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | paslaugos teikiamos
  asmenims
  , esantiems bet kurioje kitoje nei a punkte nurodytoji valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

paslaugos teikiamos
  asmenims
  , esantiems bet kurioje kitoje nei a punkte nurodytoji valstybėje narėje;

asmenims

| b) | paslaugos teikiamos
  klientams
  , esantiems bet kurioje kitoje nei a punkte nurodytoji valstybėje narėje;
  ir |
| --- | --- |

b)

paslaugos teikiamos
  klientams
  , esantiems bet kurioje kitoje nei a punkte nurodytoji valstybėje narėje;
  ir

klientams

ir

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

58 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bendra tokių paslaugų teikimo vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  10 000
  EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

bendra tokių paslaugų teikimo vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  10 000
  EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta.

10 000

| c) | bendra tokių paslaugų teikimo vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  35 000
  EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta. |
| --- | --- |

c)

bendra tokių paslaugų teikimo vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  35 000
  EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta.

35 000

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

Direktyva 2006/112/EB

369 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Registravimosi valstybė narė nustato laikotarpį, kurį Bendrijoje neįsisteigęs apmokestinamasis asmuo turi saugoti tuos apskaitos registrus.“ | „Tie apskaitos registrai saugomi penkerius metus nuo kalendorinių metų, kuriais atliktas sandoris, pabaigos.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Registravimosi valstybė narė nustato laikotarpį, kurį Bendrijoje neįsisteigęs apmokestinamasis asmuo turi saugoti tuos apskaitos registrus.“

„Tie apskaitos registrai saugomi penkerius metus nuo kalendorinių metų, kuriais atliktas sandoris, pabaigos.“

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio pavadinimas

2 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo
  2018 m. sausio
  1 d. | Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo
  2021 m. balandžio
  1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo
  2018 m. sausio
  1 d.

2018 m. sausio

Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo
  2021 m. balandžio
  1 d.

2021 m. balandžio

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipa

2 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo
  2018 m. sausio
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip: | Nuo
  2021 m. balandžio
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo
  2018 m. sausio
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip:

2018 m. sausio

Nuo
  2021 m. balandžio
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip:

2021 m. balandžio

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 6 punktas

2 straipsnio 1 dalies 6 punktas

Direktyva 2006/112/EB

V antraštinės dalies 3a skyriaus 59c straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bendra
  prekių tiekimo ar
  paslaugų teikimo, kuriam taikomos šios nuostatos, vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  10 000
   EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

bendra
  prekių tiekimo ar
  paslaugų teikimo, kuriam taikomos šios nuostatos, vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  10 000
   EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta.

prekių tiekimo ar

10 000

| c) | bendra paslaugų teikimo, kuriam taikomos šios nuostatos, vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  35 000
  EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta. |
| --- | --- |

c)

bendra paslaugų teikimo, kuriam taikomos šios nuostatos, vertė be PVM einamaisiais kalendoriniais metais neviršija ir praėjusiais kalendoriniais metais neviršijo
  35 000
  EUR ar lygiavertės sumos nacionaline valiuta.

35 000

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 7 punktas

2 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

143 straipsnio 1 dalies ca punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „ca) | importuojamos prekės, kurioms taikomas PVM deklaruojamas pagal XII antraštinės dalies 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodytą specialią schemą, jei importo valstybės narės kompetentingai muitinės įstaigai ne vėliau kaip pateikiant importo deklaraciją nurodomas tiekėjui arba jo vardu veikiančiam tarpininkui pagal 369q straipsnį suteiktas PVM mokėtojo kodas;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„ca)

importuojamos prekės, kurioms taikomas PVM deklaruojamas pagal XII antraštinės dalies 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodytą specialią schemą, jei importo valstybės narės kompetentingai muitinės įstaigai ne vėliau kaip pateikiant importo deklaraciją nurodomas tiekėjui arba jo vardu veikiančiam tarpininkui pagal 369q straipsnį suteiktas PVM mokėtojo kodas;“;

| „ca) | importuojamos prekės, kurioms taikomas PVM deklaruojamas pagal XII antraštinės dalies 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodytą specialią schemą, jei importo valstybės narės kompetentingai muitinės įstaigai ne vėliau kaip pateikiant importo deklaraciją nurodomas tiekėjui arba jo vardu veikiančiam tarpininkui pagal 369q straipsnį suteiktas PVM mokėtojo kodas
  , o Komisija akte konkrečiai apibrėžia importo deklaracijos pobūdį
  ;“ |
| --- | --- |

„ca)

importuojamos prekės, kurioms taikomas PVM deklaruojamas pagal XII antraštinės dalies 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodytą specialią schemą, jei importo valstybės narės kompetentingai muitinės įstaigai ne vėliau kaip pateikiant importo deklaraciją nurodomas tiekėjui arba jo vardu veikiančiam tarpininkui pagal 369q straipsnį suteiktas PVM mokėtojo kodas
  , o Komisija akte konkrečiai apibrėžia importo deklaracijos pobūdį
  ;“

, o Komisija akte konkrečiai apibrėžia importo deklaracijos pobūdį

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 21 punktas

2 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2006/112/EB

369b straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės leidžia
  šia
  specialia schema naudotis bet
  kuriam
  Bendrijos vidaus nuotolinę prekybą prekėmis vykdančiam apmokestinamajam asmeniui ir bet kuriam vartojimo valstybėje narėje neįsisteigusiam apmokestinamajam asmeniui, teikiančiam paslaugas neapmokestinamajam asmeniui,
  kuris yra įsisteigęs arba
  turi nuolatinę gyvenamąją vietą ar paprastai gyvena
  toje valstybėje narėje
  . Ši speciali schema taikoma visoms toms Bendrijoje tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms. | Valstybės narės leidžia specialia schema
  pagal šį skyrių
  naudotis bet
  kokiam
  Bendrijos vidaus nuotolinę prekybą prekėmis vykdančiam apmokestinamajam asmeniui ir bet kuriam vartojimo valstybėje narėje neįsisteigusiam apmokestinamajam asmeniui, teikiančiam
  bet kokias
  paslaugas neapmokestinamajam asmeniui,
  nepaisant to, kur toks neapmokestinamasis asmuo įsisteigęs,
  turi nuolatinę gyvenamąją vietą ar paprastai gyvena. Ši speciali schema taikoma visoms toms Bendrijoje tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės leidžia
  šia
  specialia schema naudotis bet
  kuriam
  Bendrijos vidaus nuotolinę prekybą prekėmis vykdančiam apmokestinamajam asmeniui ir bet kuriam vartojimo valstybėje narėje neįsisteigusiam apmokestinamajam asmeniui, teikiančiam paslaugas neapmokestinamajam asmeniui,
  kuris yra įsisteigęs arba
  turi nuolatinę gyvenamąją vietą ar paprastai gyvena
  toje valstybėje narėje
  . Ši speciali schema taikoma visoms toms Bendrijoje tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms.

šia

kuriam

kuris yra įsisteigęs arba

toje valstybėje narėje

Valstybės narės leidžia specialia schema
  pagal šį skyrių
  naudotis bet
  kokiam
  Bendrijos vidaus nuotolinę prekybą prekėmis vykdančiam apmokestinamajam asmeniui ir bet kuriam vartojimo valstybėje narėje neįsisteigusiam apmokestinamajam asmeniui, teikiančiam
  bet kokias
  paslaugas neapmokestinamajam asmeniui,
  nepaisant to, kur toks neapmokestinamasis asmuo įsisteigęs,
  turi nuolatinę gyvenamąją vietą ar paprastai gyvena. Ši speciali schema taikoma visoms toms Bendrijoje tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms.

pagal šį skyrių

kokiam

bet kokias

nepaisant to, kur toks neapmokestinamasis asmuo įsisteigęs,

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 29 punktas

2 straipsnio 1 dalies 29 punktas

Direktyva 2006/112/EB

369l straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | Jei prekės parduodamos užsienio valiuta, jų vertė, kuri pagal šią dalį negali viršyti 150 EUR, nustatoma atliekant valiutos konvertavimą pagal Sąjungos muitinės kodekso 53 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

Jei prekės parduodamos užsienio valiuta, jų vertė, kuri pagal šią dalį negali viršyti 150 EUR, nustatoma atliekant valiutos konvertavimą pagal Sąjungos muitinės kodekso 53 straipsnį.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 30 punktas

2 straipsnio 1 dalies 30 punktas

Direktyva 2006/112/EB

369y straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei
  asmuo
  ,
  kuriam skirtos importuojamos prekių siuntos
  , kurių
  tikroji
  vertė neviršija 150 EUR,
  nenurodo norintis, kad būtų taikomos standartinės prekių importo procedūros, be kita ko, kad būtų pagal 94 straipsnio 2 dalį taikomas lengvatinis PVM tarifas
  , importo valstybė narė leidžia asmeniui, kuris pateikia prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, naudotis specialiomis importo PVM, taikomo prekėms, kurių siuntimas ar gabenimas baigiasi toje valstybėje narėje, deklaravimo ir mokėjimo procedūromis. | Jei
  prekių
  ,
  siunčiamų siuntose
  , kurių
  prekių
  vertė neviršija 150 EUR,
  importui nenaudojama 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodyta speciali schema
  , importo valstybė narė leidžia asmeniui, kuris pateikia prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei
  asmens, kuriam skirtos prekės, vardu
  , naudotis specialiomis importo PVM, taikomo prekėms, kurių siuntimas ar gabenimas baigiasi toje valstybėje narėje, deklaravimo ir mokėjimo procedūromis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei
  asmuo
  ,
  kuriam skirtos importuojamos prekių siuntos
  , kurių
  tikroji
  vertė neviršija 150 EUR,
  nenurodo norintis, kad būtų taikomos standartinės prekių importo procedūros, be kita ko, kad būtų pagal 94 straipsnio 2 dalį taikomas lengvatinis PVM tarifas
  , importo valstybė narė leidžia asmeniui, kuris pateikia prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, naudotis specialiomis importo PVM, taikomo prekėms, kurių siuntimas ar gabenimas baigiasi toje valstybėje narėje, deklaravimo ir mokėjimo procedūromis.

asmuo

kuriam skirtos importuojamos prekių siuntos

tikroji

nenurodo norintis, kad būtų taikomos standartinės prekių importo procedūros, be kita ko, kad būtų pagal 94 straipsnio 2 dalį taikomas lengvatinis PVM tarifas

Jei
  prekių
  ,
  siunčiamų siuntose
  , kurių
  prekių
  vertė neviršija 150 EUR,
  importui nenaudojama 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodyta speciali schema
  , importo valstybė narė leidžia asmeniui, kuris pateikia prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei
  asmens, kuriam skirtos prekės, vardu
  , naudotis specialiomis importo PVM, taikomo prekėms, kurių siuntimas ar gabenimas baigiasi toje valstybėje narėje, deklaravimo ir mokėjimo procedūromis.

prekių

siunčiamų siuntose

prekių

importui nenaudojama 6 skyriaus 4 skirsnyje nurodyta speciali schema

asmens, kuriam skirtos prekės, vardu

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 30 punktas

2 straipsnio 1 dalies 30 punktas

Direktyva 2006/112/EB

369z straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | asmuo,
  pateikiantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, atsako už PVM surinkimą iš asmens, kuriam skirtos prekės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

asmuo,
  pateikiantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, atsako už PVM surinkimą iš asmens, kuriam skirtos prekės.

pateikiantis

| b) | asmuo,
  deklaruojantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, atsako už PVM surinkimą iš asmens, kuriam skirtos prekės. |
| --- | --- |

b)

asmuo,
  deklaruojantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, atsako už PVM surinkimą iš asmens, kuriam skirtos prekės.

deklaruojantis

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 30 punktas

2 straipsnio 1 dalies 30 punktas

Direktyva 2006/112/EB

369z straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės numato, kad asmuo,
  pateikiantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, turi imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų, kad asmuo, kuriam skirtos prekės, sumokėtų tinkamo dydžio mokestį. | 2.   Valstybės narės numato, kad asmuo,
  deklaruojantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, turi imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų, kad asmuo, kuriam skirtos prekės, sumokėtų tinkamo dydžio mokestį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės numato, kad asmuo,
  pateikiantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, turi imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų, kad asmuo, kuriam skirtos prekės, sumokėtų tinkamo dydžio mokestį.

2.   Valstybės narės numato, kad asmuo,
  deklaruojantis
  prekes Bendrijos teritorijoje esančiai muitinei, turi imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų, kad asmuo, kuriam skirtos prekės, sumokėtų tinkamo dydžio mokestį.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipa

3 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. 
  sausio
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis. | Nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. 
  sausio
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis.

sausio

Nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis.

balandžio

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies 4 pastraipa

4 straipsnio 1 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo 2021 m. 
  sausio
  1 d. | Nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo 2021 m. 
  sausio
  1 d.

sausio

Nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d.

balandžio

---

| 4.10.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/217 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/217

---

P8_TA(2017)0472

Administracinis bendradarbiavimas ir kova su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje *

2017 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2018/C 356/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0755), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0755),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0003/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0306/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0306/2017),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | tam tikrais vertinimais, metinis PVM surinkimo deficitas Sąjungoje sudaro 12,8  % (152 mlrd. EUR, įskaitant 50 mlrd. EUR dėl tarpvalstybinio sukčiavimo PVM), todėl PVM yra svarbus Sąjungos lygmeniu spręstinas klausimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

tam tikrais vertinimais, metinis PVM surinkimo deficitas Sąjungoje sudaro 12,8  % (152 mlrd. EUR, įskaitant 50 mlrd. EUR dėl tarpvalstybinio sukčiavimo PVM), todėl PVM yra svarbus Sąjungos lygmeniu spręstinas klausimas;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | tais atvejais, kai taikomos specialios schemos, registravimosi valstybė narė renka PVM ir vykdo jo kontrolę vartojimo valstybių narių vardu, todėl tikslinga numatyti mechanizmą, pagal kurį registravimosi valstybė narė gautų iš atitinkamų vartojimo valstybių narių mokestį, skirtą PVM rinkimo ir kontrolės išlaidoms kompensuoti. Tačiau dabartinė sistema, pagal kurią registravimosi valstybė narė pasilieka iš PVM sumų, kurios turi būti pervestos vartojimo valstybėms narėms, išskaičiuotą mokesčio sumą, kelia mokesčių administratoriams sunkumų, visų pirma susijusių su PVM grąžinimu, todėl toks mokestis turėtų būti apskaičiuojamas ir mokamas kasmet ne pagal specialias schemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

tais atvejais, kai taikomos specialios schemos, registravimosi valstybė narė renka PVM ir vykdo jo kontrolę vartojimo valstybių narių vardu, todėl tikslinga numatyti mechanizmą, pagal kurį registravimosi valstybė narė gautų iš atitinkamų vartojimo valstybių narių mokestį, skirtą PVM rinkimo ir kontrolės išlaidoms kompensuoti. Tačiau dabartinė sistema, pagal kurią registravimosi valstybė narė pasilieka iš PVM sumų, kurios turi būti pervestos vartojimo valstybėms narėms, išskaičiuotą mokesčio sumą, kelia mokesčių administratoriams sunkumų, visų pirma susijusių su PVM grąžinimu, todėl toks mokestis turėtų būti apskaičiuojamas ir mokamas kasmet ne pagal specialias schemas;

| (5) | tais atvejais, kai taikomos specialios schemos, registravimosi valstybė narė renka PVM ir vykdo jo kontrolę vartojimo valstybių narių vardu, todėl tikslinga numatyti mechanizmą, pagal kurį registravimosi valstybė narė gautų iš atitinkamų vartojimo valstybių narių mokestį, skirtą PVM rinkimo ir kontrolės išlaidoms kompensuoti. Tačiau dabartinė sistema, pagal kurią registravimosi valstybė narė pasilieka iš PVM sumų, kurios turi būti pervestos vartojimo valstybėms narėms, išskaičiuotą mokesčio sumą, kelia mokesčių administratoriams sunkumų, visų pirma susijusių su PVM grąžinimu, todėl toks mokestis turėtų būti apskaičiuojamas ir mokamas kasmet ne pagal specialias schemas
  , o kai grąžinamos lėšos išmokamos naudojant skirtingas nacionalines valiutas, turėtų būti taikomas galiojantis keitimo kursas, paskelbtas Europos Centrinio Banko
  ; |
| --- | --- |

(5)

tais atvejais, kai taikomos specialios schemos, registravimosi valstybė narė renka PVM ir vykdo jo kontrolę vartojimo valstybių narių vardu, todėl tikslinga numatyti mechanizmą, pagal kurį registravimosi valstybė narė gautų iš atitinkamų vartojimo valstybių narių mokestį, skirtą PVM rinkimo ir kontrolės išlaidoms kompensuoti. Tačiau dabartinė sistema, pagal kurią registravimosi valstybė narė pasilieka iš PVM sumų, kurios turi būti pervestos vartojimo valstybėms narėms, išskaičiuotą mokesčio sumą, kelia mokesčių administratoriams sunkumų, visų pirma susijusių su PVM grąžinimu, todėl toks mokestis turėtų būti apskaičiuojamas ir mokamas kasmet ne pagal specialias schemas
  , o kai grąžinamos lėšos išmokamos naudojant skirtingas nacionalines valiutas, turėtų būti taikomas galiojantis keitimo kursas, paskelbtas Europos Centrinio Banko
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | siekiant supaprastinti su specialių schemų taikymu susijusių statistinių duomenų rinkimą, Komisijai turėtų būti suteikta automatinė prieiga prie valstybių narių elektroninėse sistemose saugomos su specialiomis schemomis susijusios bendrosios informacijos, išskyrus duomenis, susijusius su fiziniais apmokestinamaisiais asmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

siekiant supaprastinti su specialių schemų taikymu susijusių statistinių duomenų rinkimą, Komisijai turėtų būti suteikta automatinė prieiga prie valstybių narių elektroninėse sistemose saugomos su specialiomis schemomis susijusios bendrosios informacijos, išskyrus duomenis, susijusius su fiziniais apmokestinamaisiais asmenimis;

| (6) | siekiant supaprastinti su specialių schemų taikymu susijusių statistinių duomenų rinkimą, Komisijai turėtų būti suteikta automatinė prieiga prie valstybių narių elektroninėse sistemose saugomos su specialiomis schemomis susijusios bendrosios informacijos, išskyrus duomenis, susijusius su fiziniais apmokestinamaisiais asmenimis
  . Valstybes nares reikėtų paraginti užtikrinti, kad tokia bendroji informacija būtų prieinama kitoms susijusioms nacionalinės valdžios institucijoms (jei tai dar nepadaryta), siekiant kovoti su sukčiavimu PVM ir pinigų plovimu; |
| --- | --- |

(6)

siekiant supaprastinti su specialių schemų taikymu susijusių statistinių duomenų rinkimą, Komisijai turėtų būti suteikta automatinė prieiga prie valstybių narių elektroninėse sistemose saugomos su specialiomis schemomis susijusios bendrosios informacijos, išskyrus duomenis, susijusius su fiziniais apmokestinamaisiais asmenimis
  . Valstybes nares reikėtų paraginti užtikrinti, kad tokia bendroji informacija būtų prieinama kitoms susijusioms nacionalinės valdžios institucijoms (jei tai dar nepadaryta), siekiant kovoti su sukčiavimu PVM ir pinigų plovimu;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | valstybės narės ir Komisija turėtų tinkamai ir veiksmingai bendrauti tarpusavyje, kad būtų laiku pasiekti šio reglamento tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

valstybės narės ir Komisija turėtų tinkamai ir veiksmingai bendrauti tarpusavyje, kad būtų laiku pasiekti šio reglamento tikslai;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | informacinių technologijų naudojimas kovai su sukčiavimu galėtų sudaryti kompetentingoms institucijoms galimybes sparčiau ir visapusiškiau nustatyti sukčiavimo tinklus. Kryptinga ir subalansuota strategija naudojant naujas technologijas galėtų sumažinti valstybių narių poreikį imtis bendrųjų kovos su sukčiavimu priemonių ir kartu padidintų kovos su sukčiavimu politikos efektyvumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

informacinių technologijų naudojimas kovai su sukčiavimu galėtų sudaryti kompetentingoms institucijoms galimybes sparčiau ir visapusiškiau nustatyti sukčiavimo tinklus. Kryptinga ir subalansuota strategija naudojant naujas technologijas galėtų sumažinti valstybių narių poreikį imtis bendrųjų kovos su sukčiavimu priemonių ir kartu padidintų kovos su sukčiavimu politikos efektyvumą;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

3 skirsnio 1 poskirsnio 47a straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šio skirsnio nuostatos taikomos nuo 2021 m. sausio 1 d. | Šio skirsnio nuostatos taikomos nuo 2021 m. sausio 1 d.
  Valstybės narės nedelsdamos pateikia viena kitai visą 2 poskirsnyje nurodytą informaciją, išskyrus atvejus, kai aiškiai nurodyta kitaip. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šio skirsnio nuostatos taikomos nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šio skirsnio nuostatos taikomos nuo 2021 m. sausio 1 d.
  Valstybės narės nedelsdamos pateikia viena kitai visą 2 poskirsnyje nurodytą informaciją, išskyrus atvejus, kai aiškiai nurodyta kitaip.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

3 skirsnio 3 poskirsnio 47j straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kiekviena valstybė narė pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai kompetentingo asmens, kuris toje valstybėje narėje yra atsakingas už administracinių tyrimų koordinavimą, duomenis. | 4.   Kiekviena valstybė narė pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai kompetentingo asmens, kuris toje valstybėje narėje yra atsakingas už administracinių tyrimų koordinavimą, duomenis.
  Ta informacija skelbiama Komisijos interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Kiekviena valstybė narė pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai kompetentingo asmens, kuris toje valstybėje narėje yra atsakingas už administracinių tyrimų koordinavimą, duomenis.

4.   Kiekviena valstybė narė pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai kompetentingo asmens, kuris toje valstybėje narėje yra atsakingas už administracinių tyrimų koordinavimą, duomenis.
  Ta informacija skelbiama Komisijos interneto svetainėje.

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

3 skirsnio 4 poskirsnio 47l straipsnio 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios datos Komisija atlieka peržiūrą, siekdama užtikrinti mokesčio perspektyvumą ir su juos susijusių sąnaudų efektyvumą, ir, jei reikia, imasi priemonių padėčiai ištaisyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios datos Komisija atlieka peržiūrą, siekdama užtikrinti mokesčio perspektyvumą ir su juos susijusių sąnaudų efektyvumą, ir, jei reikia, imasi priemonių padėčiai ištaisyti.

Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios datos Komisija atlieka peržiūrą, siekdama užtikrinti mokesčio perspektyvumą ir su juos susijusių sąnaudų efektyvumą, ir, jei reikia, imasi priemonių padėčiai ištaisyti.

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

3 skirsnio 5 poskirsnio 47m straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės suteikia Komisijai prieigą prie savo elektroninėse sistemose pagal 17 straipsnio 1 dalies d punktą saugomos statistinės informacijos. Į šią informaciją neįeina asmens duomenys. | Valstybės narės suteikia Komisijai prieigą prie savo elektroninėse sistemose pagal 17 straipsnio 1 dalies d punktą saugomos statistinės informacijos. Į šią informaciją neįeina asmens duomenys
  ir ji apsiriboja duomenimis, būtinais atitinkamos statistikos tikslais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės suteikia Komisijai prieigą prie savo elektroninėse sistemose pagal 17 straipsnio 1 dalies d punktą saugomos statistinės informacijos. Į šią informaciją neįeina asmens duomenys.

Valstybės narės suteikia Komisijai prieigą prie savo elektroninėse sistemose pagal 17 straipsnio 1 dalies d punktą saugomos statistinės informacijos. Į šią informaciją neįeina asmens duomenys
  ir ji apsiriboja duomenimis, būtinais atitinkamos statistikos tikslais
  .

ir ji apsiriboja duomenimis, būtinais atitinkamos statistikos tikslais

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

3 skirsnio 6 poskirsnio 47n straipsnio 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | 47m straipsnyje nurodytą informaciją, prie kurios Komisijai turi būti suteikta prieiga, taip pat technines priemones, kuriomis turi būti gaunama ši informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

47m straipsnyje nurodytą informaciją, prie kurios Komisijai turi būti suteikta prieiga, taip pat technines priemones, kuriomis turi būti gaunama ši informacija.

| f) | 47m straipsnyje nurodytą informaciją, prie kurios Komisijai turi būti suteikta prieiga, taip pat technines priemones, kuriomis turi būti gaunama ši informacija.
  Komisija užtikrina, kad duomenų rinkimas nesukurtų nereikalingos administracinės naštos valstybėms narėms. |
| --- | --- |

f)

47m straipsnyje nurodytą informaciją, prie kurios Komisijai turi būti suteikta prieiga, taip pat technines priemones, kuriomis turi būti gaunama ši informacija.
  Komisija užtikrina, kad duomenų rinkimas nesukurtų nereikalingos administracinės naštos valstybėms narėms.

Komisija užtikrina, kad duomenų rinkimas nesukurtų nereikalingos administracinės naštos valstybėms narėms.

---