# Euroopa Liidu C 348/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik28. september 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 348

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik28. september 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 348/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 2017 | 1 |
| 2018/C 348/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 175 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 348/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 2017

1

2018/C 348/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

175

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 348/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 2017

(2018/C 348/01)

SISUKORD

| EESSÕNA | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU POLIITIKARAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS | 4 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON | 9 |
| --- | --- |

| 2017. EELARVEAASTA KOKKUVÕTE | 10 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD | 12 |
| --- | --- |

| BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS | 92 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD | 109 |
| --- | --- |

| SÕNASTIK | 166 |
| --- | --- |

| LÜHENDITE LOETELU | 170 |
| --- | --- |

EESSÕNA

Mul on heameel esitleda Euroopa Liidu majandusaasta aruannet 2017. See pakub täielikku ülevaadet ELi finantsidest ja ELi eelarve täitmisest eelmisel aastal, sh teavet tingimuslikest kohustustest, liidu finants- ja muudest kohustustest. Kajastades liidu meetmete mitmeaastast olemust, pakub aruanne selgitusi oluliste finantsnäitajate ja nende arengu kohta. Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aastaaruanne on osa komisjoni finantsaruandluse koondpaketist ja meie kõrgetasemelise finantsaruandluse süsteemi lahutamatu osa.

Kui 2016. aasta oli Euroopa projektis kahtlemise aasta, eriti Ühendkuningriigi otsuse tõttu liidust lahkuda, siis 2017. aasta oli uuenenud lootuste ja väljavaadete aasta.

Rooma lepingu 60. aastapäeva taustal oli meil võimalus Euroopa tuleviku üle sügavalt järele mõelda. Me kasutasime võimalust kinnitada taas oma pühendumust liidu väärtustele ja määratleda 27 liikmesriigist koosneva liidu prioriteedid.

2017. aastal keskendus Euroopa Liit majanduse elavnemise kestlikuks muutmisele. ELi ja euroala kasvumäärad ületavad ootusi, jõudes 2,4 %-ni, mis on 10 aasta kõrgeim tase. Sellegipoolest pidi EL võitlema rea probleemidega, mis olid seotud konkurentsivõime, rände ja julgeolekuga, ning kõrvaldama suurte loodusõnnetuste tagajärgi.

ELi eelarve on liidu ainulaadne vahend muuta ambitsioonid käegakatsutavateks tulemusteks. See täiendab liikmesriikide eelarveid, pakkudes Euroopa lisaväärtust valdkondades, kus koordineeritud reageering on kõige tõhusam ja tulemuslikum viis saavutada meie prioriteete.

2017. aasta oli praeguse mitmeaastase finantsraamistiku neljas rakendamisaasta, kõik finantsprogrammid toimivad nüüd täielikult. Samal ajal, arvestades paljusid ootamatuid probleeme, leidis taas kinnitust paindliku lähenemise tähtsus eelarve täitmisele. Mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatus pakkus täiendavaid vahendeid reageerimiseks ettenägematutele asjaoludele.

Vastu võetud 2017. aasta eelarve keskendus Euroopa kahele peamisele poliitikaprioriteedile: Euroopa majanduse jätkuva elavnemise toetamisele ning rände- ja pagulaskriisi lahendamisele. See tagas ühest küljest käimasolevate programmide rakendamise, ja pakkus teisest küljest rahalist toetust uute probleemide lahendamiseks.

Peaaegu poolega vahenditest (83,2 miljardit eurot kulukohustustena) ergutati majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet. See hõlmas teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist programmi „Horisont 2020“ raames, hariduse rahastamist programmi „Erasmus+“ raames, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamist COSME programmi raames ning taristu rahastamist Euroopa ühendamise rahastust. Peale selle rahastati Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) Euroopa investeerimiskava rakendamist ning edendati liikmesriikide ja piirkondade lähenemist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu.

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on juba kaasanud 287 miljardi euro ulatuses uusi investeeringuid ja aidanud luua rohkem kui 300 000 töökohta. 2017. aasta detsembris otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu fondi laiendada ja suurendada selle vahendeid, et see suudaks 2020. aastaks kaasata kuni 500 miljardi euro ulatuses investeeringuid. Suurenes EFSI tagatisfond, mille komisjon asutas likviidsuspuhvri loomiseks, et tagada tagatise sissenõudmised EIP grupi poolt nende investeeringute katteks. Selles oli 2017. aasta lõpuks 3,5 miljardit eurot.

54 miljardit eurot eraldati majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise programmidele, sh Euroopa Regionaalarengu Fondile, Ühtekuuluvusfondile ja Euroopa Sotsiaalfondile. Noorte tööhõive algatus, mille rakendamine 2017. aastal hoogustus, keskendub noorte töötuse vähendamisele kogu liidus. 2017. aasta lõpuks moodustasid toetamiseks valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud peaaegu 7 miljardit eurot. Liikmesriigid teatavad, et algatusest on kasu saanud juba 1,7 miljonit noort.

Peale selle toimis ELi eelarve solidaarsusvahendina, näiteks võeti pärast 2016. ja 2017. aasta maavärinaid Itaalias Abruzzo, Lazio, Marche ja Umbria piirkonnas kasutusele 1,2 miljardi euro ulatuses ELi solidaarsusfondi vahendeid. See on suurim üksiksumma, mis on kunagi ühekorraga välja makstud.

58,6 miljardit eurot pühendati jätkusuutliku majanduskasvu edendamisele ja Euroopa loodusvarade säilitamisele. Programmide hulka kuulusid ühise põllumajanduspoliitika sambad – turutoetusmeetmed ja maaelu areng, kalandus ning kliima- ja keskkonnameetmed keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) raames.

ELi eelarve toetas jätkuvalt igakülgset Euroopa reageeringut rändekriisile ja Euroopa välispiiride haldamist. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (AMIF) aitas tõhusamalt hallata rändevoogusid ning töötada välja ühist vaadet varjupaiga- ja rändeküsimustele. 2017. aastal tehtud maksed moodustasid kokku 576,2 miljonit eurot, mis oli peaaegu kaks korda rohkem kui 2016. aastal. ELi eelarvest rahastatav Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on oma laiendatud volitustega oluliselt tugevdanud oma kohalolu ELi välispiiridel eesmärgiga toetada liikmesriikide piirihaldust ja rakendada ühiselt integreeritud piirihaldust ELi tasandil.

ELi eelarve võimaldas liidul mängida ka tugevat rolli väljaspool Euroopat rahutul ajal Euroopa naabruskonnas. Lõpuks tahaksin veel nimetada ELi eelarve panust selliste globaalprobleemide lahendamisse nagu kliimamuutus, nähes kõigi ELi suuremate kuluprogrammide raames ette ka leevendamis- ja kohandumismeetmed. Eelarve osatähtsus kuluprogrammidesse integreeritud leevendamis- ja kohandumismeetmete rahastamises ulatus 2017. aastal 20,3 %ni.

Junckeri komisjoni prioriteet on olnud esimesest päevast peale liidu eelarve optimaalne toimimine. Me toetame Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja Euroopa Kontrollikoja tugevnevat rõhuasetust mitte üksnes programmide juhtimisviisile, vaid ka sellele, kas need annavad tulemusi valdkondades, mis on Euroopa kodanikele tõeliselt olulised.

Komisjon koos eelarvepädevate institutsioonidega kasutab jätkuvalt ära ELi eelarve potentsiaali investeerida majanduskasvu, luua töökohti ja lahendada ühiseid probleeme.

Eelarve ja personali eest vastutav Euroopa Komisjoni volinik

Günther H. Oettinger

EUROOPA LIIDU POLIITIKARAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS

Euroopa Liit on liit, millele 28 Euroopa riiki (1) (liikmesriigid) usaldavad ühiste eesmärkide saavutamise. Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

1.   POLIITIKARAAMISTIK

ELi aluslepingud

Üldised eesmärgid ja põhimõtted, millest liit ja Euroopa institutsioonid juhinduvad, on määratletud aluslepingutes. Liit ja ELi institutsioonid võivad tegutseda vaid neile aluslepingutega antud volituste piires neis lepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning nad peavad seda tegema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (2). Oma eesmärkide saavutamiseks ja oma poliitika elluviimiseks näeb liit ette endale vajalikud rahalised vahendid. Eesmärkide saavutamise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriikidega ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Aluslepingutes püstitatud eesmärke täitmiseks on ELi käsutuses mitmesuguseid vahendeid, millest üks on ELi eelarve. Muud vahendid on näiteks seadusandlikud ettepanekud või poliitiliste strateegiate järgimine.

Euroopa 2020. aasta strateegia

Euroopa 2020. aasta strateegia, milles ELi liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid 2010. aastal kokku leppisid, määratleb ELi 10 aasta töökohtade loomise ja majanduskasvu strateegia ELi tasandil (3). Strateegia esitas kolm vastastikku tugevdavat prioriteeti – arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv – ja viis ELi peamist eesmärki. Strateegia edu sõltub liidu kõigi osaliste ühisest tegevusest.

ELi eelarve on kõigest üks ELi vahend strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse panustamisel. Euroopa 2020. aasta strateegia konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutatakse laia valikut liikmesriigi, ELi ja rahvusvahelise tasandi meetmeid.

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid on määratletud komisjoni presidendi poliitilistes suunistes, milles on komisjoni meetmete tegevuskava, mis on täies kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kui ELi pikaajalise majanduskasvu strateegiaga.

10 PRIORITEETI

| — | Anda uut hoogu töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele. |
| --- | --- |

—

Anda uut hoogu töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele.

| — | Mõistlik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping Ameerika Ühendriikidega. |
| --- | --- |

—

Mõistlik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping Ameerika Ühendriikidega.

| — | Ühendatud digitaalne ühtne turg. |
| --- | --- |

—

Ühendatud digitaalne ühtne turg.

| — | Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused. |
| --- | --- |

—

Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused.

| — | Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika. |
| --- | --- |

—

Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika.

| — | Uue rändepoliitika suunas. |
| --- | --- |

—

Uue rändepoliitika suunas.

| — | Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga.

| — | Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil.

| — | Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit.

| — | Demokraatlike muutuste liit. |
| --- | --- |

—

Demokraatlike muutuste liit.

Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 (4)

Kestlik areng on olnud pikka aega Euroopa projekti keskmes. ELi aluslepingud tunnistavad selle majanduslikku, sotsiaalset ja keskkondlikku mõõdet, millele tuleks keskenduda samaaegselt. EL on pühendunud arengule, mis vastab tänapäeva vajadustele, ohverdamata tulevaste põlvede suutlikkust rahuldada oma vajadusi. ELi eelarve mängib olulist rolli paljude kestlikkusega seotud probleemide lahendamisel alates noorte töötusest kuni elanikkonna vananemise, kliimamuutuse, saaste, säästva energia ja rändeni. Praeguse komisjoni ametiajal on kestlik areng integreeritud olulistesse valdkondadeülestesse projektidesse ning valdkondlikesse tegevuspõhimõtetesse ja algatustesse.

Mitmeaastane finantsraamistik ja kuluprogrammid

ELi eelarvest toetatavaid poliitikavaldkondi rakendatakse kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja vastavate sektoripõhiste õigusaktidega, milles on määratletud kuluprogrammid.

Mitmeaastane finantsraamistik kirjeldab ELi poliitilisi prioriteete rahalises väljenduses piisavalt pika aja jooksul, et olla tulemuslik ning pakkuda oma ELi fondidelt toetuse saajatele ja kaasrahastavatele riigiasutustele sidusat pikaajalist nägemust. Selles sätestatakse kõigi ELi kulutuste ja peamiste kulukategooriate (rubriikide) aastased maksimumsummad (piirmäärad). Kõigi rubriikide ülemmäärade summa moodustab kõigi kulukohustuste assigneeringute ülemmäära. Mitmeaastane finantsraamistik on võetud vastu ühehäälselt, mis tähendab, et liikmesriigid on kokku leppinud eesmärgid ja kulude suuruse (eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute piirnormid) ning sellega on nõustunud ka Euroopa Parlament. ELi eelarve ning parlamendi ja nõukogu vastu võetud programmide haldamise ja täitmise eest vastutab komisjon. Enamus tegelikust täitmisest ja kulutustest (umbes 75 %) langeb riiklikele ja kohalikele ametiasutustele, kuid komisjon vastutab eelarve järelevalve eest. Komisjon haldab eelarvet Euroopa Kontrollikoja tähelepaneliku pilgu all. Mõlemad institutsioonid püüavad tagada, et rahalisi vahendeid kasutatakse otstarbekalt.

Institutsioonidevaheline kokkulepe

Mitmeaastast finantsraamistikku täiendab institutsioonidevaheline kokkulepe (5), mis on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poliitiline kokkulepe. See kokkulepe võeti vastu 2013. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 295. Selle eesmärk on rakendada eelarvedistsipliini, parandada iga-aastase eelarvemenetluse toimimist ja institutsioonidevahelist koostööd eelarve küsimustes ning tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.

Aastaeelarve

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab aastaeelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarveaasta tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

ELi peamine rahastamisallikad on omavahenditulud, mida täiendavad muud tulud. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid (näiteks tolli- ja suhkrumaksud), käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid. Muud ELi tegevusest saadavad tulud (näiteks konkurentsitrahvid) moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust.

ELi põhitegevuskulud katavad mitmeaastase finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. ELi eelarvet täidetakse kolmel viisil:

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub 75 % kuludest ja seda kasutatakse näiteks põllumajanduskulude ja struktuurimeetmete puhul.

Eelarve otsene täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

Eelarve kaudne täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks kolmandatele osapooltele, näiteks ELi reguleerimisametitele või rahvusvahelistele organisatsioonidele.

Finantsmäärus

Üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus on ELi rahanduses keskne õigusakt, milles on määratletud ELi eelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad.

2.   JUHTIMINE JA VASTUTUS ELis

2.1.   INSTITUTSIOONILINE ÜLESEHITUS

ELi juhtivad organisatsioonid on ELi institutsioonid, ametid ja muud ELi asutused, mis on loetletud raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande lisade punktis 9. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Investeerimisfond (EIF) finantsmääruse kohaldamisalasse ei kuulu. Peamised institutsioonid, kelle ülesanne on töötada välja poliitika ja võtta vastu otsused, on Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjon.

Komisjon on ELi täidesaatev organ, kes edendab ELi üldisi huve. Ta teeb seda, esitades seadusandlikke ettepanekuid, rakendades ELi poliitikat, valvates aluslepingute ja Euroopa õiguse kohaldamise õigsuse järele, hallates ELi eelarvet ja esindades liitu väljaspool Euroopat.

Komisjoni sisemine toimimine põhineb real olulistel, head valitsemistava toetavatel põhimõtetel: selged rollid ja vastutusalad, tugev pühendumus tulemusjuhtimisele ja vastavus õigusraamistikule, selged aruandekohusluse mehhanismid, kvaliteetne ja kaasav reguleeriv raamistik, avatus ja läbipaistvus ning kõrged eetikanormid.

2.2.   KOMISJONI JUHTIMISSTRUKTUUR

Euroopa Komisjonil on unikaalne juhtimissüsteem, milles tehakse selget vahet poliitilistel ja halduslikel järelevalvestruktuuridel ja milles on selgesti määratletud vastutusalad ja finantsaruandlus (6). See süsteem põhineb aluslepingutel ja selle struktuur on arenenud, et kohanduda muutuva keskkonnaga ja jääda vastavusse asjaomastes rahvusvahelistes standardites (7) sätestatud parimate tavadega.

| — | Kollegiaalset poliitilist vastutust komisjoni töö eest kannab volinike kolleegium. Operatiivne rakendamine on delegeeritud peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni juhtimisstruktuuri (8). |
| --- | --- |

—

Kollegiaalset poliitilist vastutust komisjoni töö eest kannab volinike kolleegium. Operatiivne rakendamine on delegeeritud peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni juhtimisstruktuuri (8).

| — | Kolleegium delegeerib oma finantsjuhtimise ülesandeid peadirektoritele või talituste juhtidele, kellest saavad seeläbi volitatud eelarvevahendite käsutajad. Neid ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast. |
| --- | --- |

—

Kolleegium delegeerib oma finantsjuhtimise ülesandeid peadirektoritele või talituste juhtidele, kellest saavad seeläbi volitatud eelarvevahendite käsutajad. Neid ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast.

Seega on finantsjuhtimise rollid ja ülesanded komisjonis selgesti määratletud ja rakendatud. See on selgete vastutusaladega detsentraliseeritud lähenemisviis, mille eesmärk on luua juhtimiskultuur, mis innustaks ametnikke võtma vastutust nende kontrolli all oleva tegevuse eest ning anda neile kontroll nende vastutuse all olevate tegevuste üle.

Komisjoni strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli raames nõutakse igalt eelarvevahendite käsutajalt aasta tegevusaruande koostamist meetmete, poliitiliste saavutuste ja aasta tulemuste kohta. Selles ta kinnitab, et tema eraldatud vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Need tulemused võetakse komisjoni tasandil vastu ning avaldatakse koondsummana eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes. Need saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. See aruanne on volinike kolleegiumi peamine eelarve haldamise vahend.

Komisjoni peaarvepidaja vastutab tsentraalselt rahavoogude juhtimise, sissenõudmismenetluste, rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel põhinevate raamatupidamiseeskirjade ja meetodite sätestamise, raamatupidamissüsteemide valideerimise ning komisjoni ja ELi majandusaasta konsolideeritud aruannete koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda majandusaasta aruandele allkiri deklareerimaks, et see annab tõese ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. Raamatupidamise aastaaruande võtab vastu volinike kolleegium. Peaarvepidaja täidab oma funktsiooni sõltumatult ja tal on suur vastutus finantsaruandluse eest komisjonis. Komisjoni siseaudiitor on samuti tsentraliseeritud ja sõltumatu funktsiooni täitja, kes esitab sõltumatuid nõuandeid, seisukohti ja soovitusi komisjoni, ELi asutuste ja muude autonoomsete asutuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi ja toimimise kohta.

Auditi järelevalvekomitee võtab järelmeetmeid auditite, eelkõige siseauditi talituse, aga ka Euroopa Kontrollikoja omade alusel ning hindab siseauditi kvaliteeti, et saada üldisem ülevaade komisjoni kontrollisüsteemidest.

Tähtsat rolli komisjoni juhtimises mängib üldjuhatus, kes teostab järelevalvet ja koordinatsiooni peamiste haldusküsimuste üle, sh seoses finants- ja inimressursside juhtimisega. Üldjuhatuse eesotsas on peasekretär. Üldjuhatus kutsub regulaarselt kokku eelarve, inimressursside ja IT eest vastutavad peadirektorid ja kabinetid veendumaks, et komisjonil on olemas vajalikud organisatsioonilised ja tehnilised struktuurid presidendi määratletud poliitiliste prioriteetide tõhusaks ja tulemuslikuks saavutamiseks.

2.3.   TULEMUSRAAMISTIK

Kindlate tulemusraamistike rakendamine on oluline tugeva tulemustele orienteerituse, ELi lisandväärtuse ja ELi programmide usaldusväärse juhtimise tagamiseks. ELi eelarve tulemusraamistik on väga põhjalik, olles tulemuspõhise eelarvestamise raamistike standardnäitaja poolest kõrgemal kohal kui üksi Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kuuluv riik. ELi eelarve tulemusraamistiku kaudu esitatakse aruandeid mitut liiki ja mitme tasandi strateegiliste eesmärkide, sihtide ja ülesannete, sh Euroopa 2020. aasta strateegia ja muude poliitiliste prioriteetide kohta. See peab võtma arvesse ka eesmärkide mitmekesisust ning poliitikavaldkondade ja programmide vastastikust täiendavust ja integreerimist, samuti liikmesriikide olulist rolli ELi eelarve täitmisel.

| — | Sihid, näitajad ja eesmärgid kajastuvad programmide õiguslikes alustes ning komisjon annab nende kohta igal aastal aru eelarveprojektile lisatavate programmide tegevusaruannete kaudu. Nendes esitatakse oluline teave, mis on vajalik programmi hoolika kontrollimise ja selle tulemuslikkuse mõõtmiseks: see hõlmab 7 aasta finantskohustusi, programmi tulemuslikkuse baasväärtused (poliitikameetme lähtepunktid), lõppeesmärgid (saavutamiseks mitmeaastase programmitöö perioodi lõpuks) ja vahe-eesmärgid. |
| --- | --- |

—

Sihid, näitajad ja eesmärgid kajastuvad programmide õiguslikes alustes ning komisjon annab nende kohta igal aastal aru eelarveprojektile lisatavate programmide tegevusaruannete kaudu. Nendes esitatakse oluline teave, mis on vajalik programmi hoolika kontrollimise ja selle tulemuslikkuse mõõtmiseks: see hõlmab 7 aasta finantskohustusi, programmi tulemuslikkuse baasväärtused (poliitikameetme lähtepunktid), lõppeesmärgid (saavutamiseks mitmeaastase programmitöö perioodi lõpuks) ja vahe-eesmärgid.

| — | Komisjon rakendab algatust „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“, et tagada ressursside eraldamine prioriteetidele ja see, et iga meede on tulemuslik ja annab lisaväärtust. Toetudes 2014.–2020. aasta tulemusraamistikule, edendab komisjon paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel. |
| --- | --- |

—

Komisjon rakendab algatust „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“, et tagada ressursside eraldamine prioriteetidele ja see, et iga meede on tulemuslik ja annab lisaväärtust. Toetudes 2014.–2020. aasta tulemusraamistikule, edendab komisjon paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel.

| — | Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes antakse igakülgne ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel. |
| --- | --- |

—

Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes antakse igakülgne ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel.

| — | Euroopa Kontrollikoja lähenemisviis eelarve kvalitatiivsetele aspektidele, sh tulemuslikkusele tema aastaaruandes ja eriaruannetes on süstemaatiline ja põhjalik. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja lähenemisviis eelarve kvalitatiivsetele aspektidele, sh tulemuslikkusele tema aastaaruandes ja eriaruannetes on süstemaatiline ja põhjalik.

Kõik need elemendid tagavad eelarvepädevatele institutsioonidele hea võimaluse võtta tulemuslikkust olulise tegurina arvesse järgmise aastaeelarve üle otsustamisel.

2.4.   FINANTSARUANDLUS

ELi finantsaruandluse põhielement on ELi finantsaruannete koondpakett, mis koosneb ELi majandusaasta konsolideeritud aruandest, eelarve halduse ja täitmise aastaaruandest ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruandest. Finantsaruannete koondpakett annab avalikkusele igal aastal igakülgse ülevaate ELi rahalisest ja tegevuslikust olukorrast.

ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes esitatakse finantsteave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta nii tekkepõhise raamatupidamise kui ka eelarve seisukohast. See aruanne ei sisalda liikmesriikide majandusaasta aruandeid.

Majandusaasta konsolideeritud aruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| a) | Raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ja |
| --- | --- |

a)

Raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ja

| b) | eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest.

Peale selle on majandusaasta konsolideeritud aruandele lisatud raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs, milles võetakse kokku raamatupidamise aastaannetes kajastatud olulised muutused ja suundumused ning selgitatakse ELi ees seisvaid märkimisväärseid riske ja ebakindlust, millega on vaja tulevikus tegeleda.

Komisjoni aruandlus ja aruandekohustus

| Finantsaruandluse koondpakett | ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne
  Eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne
  Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta |
| --- | --- |
| Muud aruanded | Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta
  Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded
  Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne |

Finantsaruandluse koondpakett

ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne

Eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne

Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

Muud aruanded

Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta

Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded

Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne

2.5.   VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUS

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on ELi institutsioonide (ja asutuste) välisaudiitor. Kontrollikoja ülesanne on aidata kaasa ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohuslust ja läbipaistvust ning toimida ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja roll ELi sõltumatu välisaudiitorina on kontrollida, et ELi vahendid oleksid õigesti kajastatud, et neid kogutaks ja kasutataks kooskõlas asjassepuutuvate eeskirjade ja määrustega ning et neist saadav kasu oleks võimalikult suur.

ELi majandusaasta aruannet ja tema usaldusväärset finantsjuhtimist auditeerib kontrollikoda, kes oma tegevuse käigus koostab ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmise:

| (1) | aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

(1)

aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| (2) | kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) kogutud tulude ja lõplikele makse saajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning |
| --- | --- |

(2)

kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) kogutud tulude ja lõplikele makse saajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning

| (3) | konkreetsete valdkondade eriaruanded. |
| --- | --- |

(3)

konkreetsete valdkondade eriaruanded.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist mõõdet. See on otsus, millega eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon (s.o nõukogu soovituse alusel tegutsev Euroopa Parlament) vabastab komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamise eest. Kõnealune otsus põhineb ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja komisjoni aruannete (eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne, eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruanne ning aastaaruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile läbiviidud siseauditite kohta), samuti Euroopa Kontrollikoja aastaaruande auditiarvamuse ja eriaruannete läbivaatamisel. Selles võetakse arvesse ka komisjoni kirjalikke vastuseid küsimustele ja täiendavatele teabetaotlustele ning eelarvevoliniku ja peamiste kuluvaldkondade eest vastutavate volinike ärakuulamisi Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ees.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tulemus võib olla üks kolmest: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanded sisaldavad ka nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu konkreetseid komisjonile suunatud nõudeid taotlusi. Neid taotlusi käsitletakse järelmeetmete aruandes, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud või plaanib võtta.

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2017 on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 148 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[allkiri]

Rosa ALDEA BUSQUETS

komisjoni peaarvepidaja

22. juuni 2018. a.

2017. EELARVEAASTA KOKKUVÕTE

Liidu 2017. aasta eelarve täitmine

Liidu 2017. aasta eelarve täitmine

Vastu võetud 2017. aasta eelarve keskendus Euroopa kahele peamisele poliitikaprioriteedile: toetada Euroopa majanduse jätkuvat elavnemist ning leida lahendus turvalisuse ja humanitaarprobleemidele meie naabruses. Lisavahendeid kasutati investeerimiseks Euroopa Liidu majanduskasvu, töökohtade loomisse ja konkurentsivõimesse, samuti ELi välispiiride kaitsmiseks vajalike vahendite hankimiseks, julgeoleku tugevdamiseks liidu sees ja väljaspool, pagulaste vastuvõtmise ja integreerimise toetamiseks ning rände algpõhjuste kõrvaldamiseks päritolu- ja transiidiriikides.

ELi 2017. aasta eelarve täitmise maht oli kokku 171,1 miljardi euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 137,4 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid.

Peaaegu poolega vahenditest (83,3 miljardit eurot kulukohustustena) ergutati majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet. Rahastati teadusuuringuid ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ raames, haridust programmi „Erasmus+“ raames, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid COSME programmi raames, Euroopa ühendamise rahastut, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi, mis on Euroopa investeerimiskava liikumapanev jõud, ning edendati liikmesriikide ja piirkondade lähenemist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil. Peale selle toetati ELi eelarvest Euroopa põllumajandustootjaid44,7 miljardi euro ulatuses maksete investeeringutes.

majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet

Euroopa põllumajandustootjaid

Eelarvet kasutati ka liidu välispiiride tugevdamiseks ning pagulaskriisi lahendamiseks ja võitluseks ebaseadusliku rände vastu, rahastades tõhusamaid rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastaseid vahendeid ja luues pikaajalisi rändestiimuleid koostöös päritolu- ja transiidiriikidega, samuti seadusliku rände poliitika tugevdamiseks, mis hõlmab kaitset vajavate isikute ümberasustamist, ja liikmesriikide toetamiseks pagulaste integreerimisel ELis.

välispiiride

pagulaskriisi

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Taust

Taust

23. juunil 2016 hääletas enamik Euroopa Liidu liikmesust käsitleval referendumil osalenud Ühendkuningriigi kodanikke EList lahkumise poolt. 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule ametlikult oma kavatsusest EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) lahkuda. Sellega algatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase menetluse liikmesriigi liidust väljaastumise kohta.

Läbirääkimisprotsess

Läbirääkimisprotsess

29. aprillil 2017 toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel võtsid 27 liikmesriigi juhid vastu poliitilised suunised Ühendkuningriigi korrakohase väljaastumise kohta EList. Nendes määrati kindlaks läbirääkimiste raamistik ning sätestati ELi üldised seisukohad ja põhimõtted. Neli päeva hiljem saatis komisjon nõukogule soovituse artikli 50 kohaste läbirääkimiste alustamiseks Ühendkuningriigiga, sealhulgas läbirääkimisjuhiste kavandi.

22. mail võttis nõukogu vastu otsuse, millega anti luba läbirääkimiste alustamiseks Ühendkuningriigiga ja nimetati komisjon ametlikult ELi poolseks läbirääkijaks. Nõukogu võttis vastu ka esimesed läbirääkimisjuhised. Nendega nähti ette läbirääkimiste selge struktuur ja ELi ühtne lähenemisviis.

ELi esindab Michel Barnier, kelle Euroopa Komisjon määras pealäbirääkijaks. Michel Barnier’ alluvuses olev Euroopa Komisjoni töörühm koordineerib tööd kõigis läbirääkimistega seotud strateegilistes, operatiivsetes, õigus- ja finantsküsimustes. Komisjon annab läbirääkimiste käigus aru nõukogule ning hoiab ka Euroopa Parlamenti läbirääkimistega põhjalikult ja korrapäraselt kursis.

Läbirääkimiste esimene etapp

Läbirääkimiste esimene etapp

Läbirääkimiste esimene etapp algas 19. juunil 2017. Kõneluste eesmärk oli saavutada võimalikult suur selgus ja õiguskindlus ning lahendada Ühendkuningriigi EList lahutamise küsimused.

2017. aastal peeti kuus läbirääkimisvooru. Läbirääkimistes keskenduti kolmele olulisemale valdkonnale: kodanike õiguste kaitsmine, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa ainulaadse olukorra käsitlemise raamistik ning finantskokkulepe, millega tagatakse, et nii EL kui ka Ühendkuningriik täidavad enne viimase väljaastumist võetud finantskohustusi. Läbirääkimised hõlmasid ka muid lahkumisküsimusi.

8. detsembril 2017 soovitas Euroopa Komisjon Euroopa Ülemkogul teha järelduse, et Ühendkuningriigiga artikli 50 kohaselt peetud läbirääkimiste esimeses etapis on tehtud piisavalt edusamme. Komisjoni hinnang põhines komisjoni ja Ühendkuningriigi valitsuse läbirääkijate vahel kokku lepitud ühisaruandel. Ühendkuningriik nõustus selles ühisaruandes täitma kõik oma praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik, sh oma osa liidu kohustustes ja tingimuslikes kohustustes.

15. detsembril kinnitas Euroopa Ülemkogu, et on saavutatud piisav edasiminek, ning riigijuhid võtsid vastu suunised läbirääkimiste teise etapi alustamiseks; suunistes käsitletakse võimalikku üleminekukorda ning ELi ja Ühendkuningriigi edasisi suhteid.

Läbirääkimiste järgmine etapp

Läbirääkimiste järgmine etapp

20. detsembril 2017 saatis Euroopa Komisjon nõukogule soovituse alustada arutelusid läbirääkimiste järgmise etapi üle, sealhulgas läbirääkimisjuhiste kavandi. Need juhised täiendavad 2017. aasta mai läbirääkimisjuhiseid ja sisaldavad täiendavaid üksikasju võimaliku üleminekukorra kohta.

Soovituses tuletatakse meelde ka vajadust läbirääkimiste esimese etapi tulemused õiguslikult vormistada, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises ja ühisaruandes. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 15. detsembri suunistega võeti täiendavad läbirääkimisjuhised üleminekukorra kohta vastu 29. jaanuaril 2018.

Komisjon avaldas 19. märtsil 2018 väljaastumislepingu projekti, milles andis ülevaate 16.–19. märtsi 2018. aastal Ühendkuningriigiga peetud läbirääkimiste voorus tehtud edusammudest. EL ja Ühendkuningriik esitasid läbirääkimiste esimesel etapil tehtud edusammude tulemusel (mida on kirjeldatud ühisaruandes) õigusliku teksti – väljaastumislepingu finantskokkulepet käsitleva osa.

Euroopa Ülemkogu väljastas 23. märtsil 2018, pärast väljaastumislepingu projekti avaldamist, täiendavad suunised läbirääkimiste avamiseks üldise arusaamise üle ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistikust. Läbirääkimised peaksid lõpule jõudma 2018. aasta sügisel. Nii jääb enne 29. märtsi 2019 piisavalt aega selleks, et nõukogu saaks sõlmida väljaastumislepingu pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist ja Ühendkuningriik kiidaks selle oma menetluste kohaselt heaks.

Finantskokkulepe ja ELi raamatupidamise aastaaruanne 2017

Finantskokkulepe ja ELi raamatupidamise aastaaruanne 2017

Finantskokkuleppe kohta väideti ühisaruandes, et Ühendkuningriik on nõus täitma kõik oma praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik. Sama kinnitas ka 19. märtsil avaldatud väljaastumislepingu projekt. Konkreetsemalt on väljaastumislepingu projektis öeldud, et Ühendkuningriik täidab oma osa järgmistest liidu ees võetud kohustustest:

| — | liidu eelarve ja liidu detsentraliseeritud asutuste eelarvete eelarvelised kulukohustustes seisuga 31. detsember 2020 – vt väljaastumislepingu artikkel 133; |
| --- | --- |

—

liidu eelarve ja liidu detsentraliseeritud asutuste eelarvete eelarvelised kulukohustustes seisuga 31. detsember 2020 – vt väljaastumislepingu artikkel 133;

| — | kuni 31. detsembrini 2020 tekkinud liidu kohustuste rahastamises, mõningate eranditega – vt artikkel 135; |
| --- | --- |

—

kuni 31. detsembrini 2020 tekkinud liidu kohustuste rahastamises, mõningate eranditega – vt artikkel 135;

| — | liidu tingimuslikes finantskohustustes, mis tulenevad enne väljaastumiskuupäeva otsustatud/heakskiidetud finantstehingutest – vt artikkel 136, ning |
| --- | --- |

—

liidu tingimuslikes finantskohustustes, mis tulenevad enne väljaastumiskuupäeva otsustatud/heakskiidetud finantstehingutest – vt artikkel 136, ning

| — | liidu tingimuslike kohustuste täitmiseks tehtavates maksetes, mille tähtaeg saabub seoses liidu finantshuvidega seotud kohtuasjadega (kohtuasjad, mille reguleerimiseseme moodustavad asjaolud tekkisid hiljemalt 31. detsembril 2020) – vt artikkel 140. |
| --- | --- |

—

liidu tingimuslike kohustuste täitmiseks tehtavates maksetes, mille tähtaeg saabub seoses liidu finantshuvidega seotud kohtuasjadega (kohtuasjad, mille reguleerimiseseme moodustavad asjaolud tekkisid hiljemalt 31. detsembril 2020) – vt artikkel 140.

See on värskeim teave aruande koostamise ajaks. Praeguse olukorra alusel väljaastumisprotsess ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet 31. detsembri 2017. aasta seisuga ei mõjuta.

Samuti tuleb märkida, et komisjon esitas 2. mail 2018 ettepaneku järgmise, 2021. aastal algava mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mis on koostatud eeldusel, et Ühendkuningriik ei ole enam liikmesriik.

RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD | 29 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD | 58 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED | 70 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE | 74 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED | 88 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANSS

BILANSS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 405 | 381 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 10 745 | 10 068 |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud | 2.3 | 581 | 528 |
| Finantsvarad | 2.4 | 59 980 | 62 247 |
| Eelmaksed | 2.5 | 25 022 | 21 901 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 611 | 717 |
| | | 97 344 | 95 842 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.4 | 8 655 | 3 673 |
| Eelmaksed | 2.5 | 24 005 | 23 569 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 11 755 | 10 905 |
| Laovaru | 2.7 | 295 | 165 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.8 | 24 111 | 28 585 |
| | | 68 821 | 66 897 |
| AKTIVA KOKKU | | 166 165 | 162 739 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Pension ja muud töötajahüvitised | 2.9 | (73 122 ) | (67 231 ) |
| Eraldised riskide ja kulude katteks | 2.10 | (2 880 ) | (1 936 ) |
| Finantskohustused | 2.11 | (50 063 ) | (55 067 ) |
| | | (126 065 ) | (124 234 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised riskide ja kulude katteks | 2.10 | (659) | (675) |
| Finantskohustused | 2.11 | (6 850 ) | (2 284 ) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.12 | (39 048 ) | (40 005 ) |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulu | 2.13 | (63 902 ) | (67 580 ) |
| | | (110 459 ) | (110 544 ) |
| PASSIVA KOKKU | | (236 524 ) | (234 778 ) |
| NETOVARA | | (70 359 ) | (72 040 ) |
| Reservid | 2.14 | 4 876 | 4 841 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2) | 2.15 | (75 234 ) | (76 881 ) |
| NETOVARA | | (70 359 ) | (72 040 ) |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

2.1

2.1

405

405

381

381

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

10 745

10 745

10 068

10 068

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

2.3

2.3

581

581

528

528

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

59 980

59 980

62 247

62 247

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

25 022

25 022

21 901

21 901

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

611

611

717

717

97 344

97 344

95 842

95 842

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

8 655

8 655

3 673

3 673

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

24 005

24 005

23 569

23 569

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

11 755

11 755

10 905

10 905

Laovaru

Laovaru

2.7

2.7

295

295

165

165

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.8

2.8

24 111

24 111

28 585

28 585

68 821

68 821

66 897

66 897

AKTIVA KOKKU

AKTIVA KOKKU

166 165

166 165

162 739

162 739

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

2.9

2.9

(73 122 )

(73 122 )

(67 231 )

(67 231 )

Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldised riskide ja kulude katteks

2.10

2.10

(2 880 )

(2 880 )

(1 936 )

(1 936 )

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(50 063 )

(50 063 )

(55 067 )

(55 067 )

(126 065 )

(126 065 )

(124 234 )

(124 234 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldised riskide ja kulude katteks

2.10

2.10

(659)

(659)

(675)

(675)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(6 850 )

(6 850 )

(2 284 )

(2 284 )

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.12

2.12

(39 048 )

(39 048 )

(40 005 )

(40 005 )

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulu

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulu

2.13

2.13

(63 902 )

(63 902 )

(67 580 )

(67 580 )

(110 459 )

(110 459 )

(110 544 )

(110 544 )

PASSIVA KOKKU

PASSIVA KOKKU

(236 524 )

(236 524 )

(234 778 )

(234 778 )

NETOVARA

NETOVARA

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

Reservid

Reservid

2.14

2.14

4 876

4 876

4 841

4 841

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

2

2.15

2.15

(75 234 )

(75 234 )

(76 881 )

(76 881 )

NETOVARA

NETOVARA

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 2017 | 2016 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | 3.1 | 78 620 | 95 578 |
| Traditsioonilised omavahendid | 3.2 | 20 520 | 20 439 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | 3.3 | 16 947 | 15 859 |
| Trahvid | 3.4 | 4 664 | 3 858 |
| Kulude sissenõudmine | 3.5 | 1 879 | 1 947 |
| Muud | 3.6 | 10 376 | 5 740 |
| | | 133 006 | 143 422 |
| | | | |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Finantstulud | 3.7 | 1 845 | 1 769 |
| Muud | 3.8 | 1 332 | 998 |
| | | 3 177 | 2 767 |
| Kogutulu | | 136 183 | 146 189 |
| KULUD | | | |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 3.9 | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | | (44 289 ) | (44 152 ) |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | | (11 359 ) | (12 604 ) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | | (17 650 ) | (35 045 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | | (7 353 ) | (9 366 ) |
| Muud | | (1 253 ) | (1 606 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | 3.10 | (15 738 ) | (15 610 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | 3.11 | (2 667 ) | (2 547 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3.11 | (4 115 ) | (3 258 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3.11 | (1 478 ) | (2 035 ) |
| Personali- ja pensionikulud | 3.12 | (10 002 ) | (9 776 ) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | 3.13 | (3 544 ) | (1 068 ) |
| Finantskulud | 3.14 | (1 896 ) | (1 904 ) |
| Muud kulud | 3.15 | (6 756 ) | (5 486 ) |
| Kulud kokku | | (128 101 ) | (144 456 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 8 082 | 1 733 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

2017

2016

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

3.1

3.1

78 620

78 620

95 578

95 578

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

3.2

3.2

20 520

20 520

20 439

20 439

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

3.3

3.3

16 947

16 947

15 859

15 859

Trahvid

Trahvid

3.4

3.4

4 664

4 664

3 858

3 858

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.5

3.5

1 879

1 879

1 947

1 947

Muud

Muud

3.6

3.6

10 376

10 376

5 740

5 740

133 006

133 006

143 422

143 422

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Finantstulud

Finantstulud

3.7

3.7

1 845

1 845

1 769

1 769

Muud

Muud

3.8

3.8

1 332

1 332

998

998

3 177

3 177

2 767

2 767

Kogutulu

Kogutulu

136 183

136 183

146 189

146 189

KULUD

KULUD

Täidetud liikmesriikide poolt

Täidetud liikmesriikide poolt

3.9

3.9

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

(44 289 )

(44 289 )

(44 152 )

(44 152 )

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

(11 359 )

(11 359 )

(12 604 )

(12 604 )

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

(17 650 )

(17 650 )

(35 045 )

(35 045 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(7 353 )

(7 353 )

(9 366 )

(9 366 )

Muud

Muud

(1 253 )

(1 253 )

(1 606 )

(1 606 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

3.10

3.10

(15 738 )

(15 738 )

(15 610 )

(15 610 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

3.11

3.11

(2 667 )

(2 667 )

(2 547 )

(2 547 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3.11

3.11

(4 115 )

(4 115 )

(3 258 )

(3 258 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3.11

3.11

(1 478 )

(1 478 )

(2 035 )

(2 035 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3.12

3.12

(10 002 )

(10 002 )

(9 776 )

(9 776 )

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

3.13

3.13

(3 544 )

(3 544 )

(1 068 )

(1 068 )

Finantskulud

Finantskulud

3.14

3.14

(1 896 )

(1 896 )

(1 904 )

(1 904 )

Muud kulud

Muud kulud

3.15

3.15

(6 756 )

(6 756 )

(5 486 )

(5 486 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(128 101 )

(128 101 )

(144 456 )

(144 456 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

8 082

8 082

1 733

1 733

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta tulem | 8 082 | 1 733 |
| Põhitegevus | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | 99 | 88 |
| Amortisatsioon | 888 | 575 |
| Laenude (suurenemine)/vähenemine | 497 | 1 774 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (3 557 ) | (314) |
| Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine | (745) | (1 297 ) |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | (130) | (26) |
| Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | 5 891 | 3 417 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | 928 | 581 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | (438) | (2 351 ) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | (957) | 7 813 |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | (3 678 ) | (821) |
| Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem | (6 405 ) | (1 349 ) |
| Muud mitterahalised muutused | 3 | 18 |
| Investeerimistegevus | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | (1 687 ) | (2 073 ) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | (53) | (31) |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | (3 190 ) | (822) |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine | (22) | (0) |
| NETORAHAVOOD | (4 474 ) | 6 914 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | (4 474 ) | 6 914 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 28 585 | 21 671 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 24 111 | 28 585 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

8 082

8 082

1 733

1 733

Põhitegevus

Põhitegevus

Amortisatsioon (finantsvara)

Amortisatsioon (finantsvara)

99

99

88

88

Amortisatsioon

Amortisatsioon

888

888

575

575

Laenude (suurenemine)/vähenemine

Laenude (suurenemine)/vähenemine

497

497

1 774

1 774

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(3 557 )

(3 557 )

(314)

(314)

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

(745)

(745)

(1 297 )

(1 297 )

Varude (suurenemine)/vähenemine

Varude (suurenemine)/vähenemine

(130)

(130)

(26)

(26)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

5 891

5 891

3 417

3 417

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

928

928

581

581

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(438)

(438)

(2 351 )

(2 351 )

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

(957)

(957)

7 813

7 813

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

(3 678 )

(3 678 )

(821)

(821)

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

(6 405 )

(6 405 )

(1 349 )

(1 349 )

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

3

3

18

18

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(1 687 )

(1 687 )

(2 073 )

(2 073 )

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(53)

(53)

(31)

(31)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(3 190 )

(3 190 )

(822)

(822)

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

(22)

(22)

(0)

(0)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

28 585

28 585

21 671

21 671

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

24 111

24 111

28 585

28 585

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk) | Muud reservid | Õiglase väärtuse reserv | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | (77 124 ) | 4 390 | 292 | (72 442 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (82) | 82 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | 33 | 33 |
| Muud | (59) | 44 | — | (15) |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2015. aasta eelarve ülejääk | (1 349 ) | — | — | (1 349 ) |
| Eelarveaasta tulem | 1 733 | — | — | 1 733 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (20) | 20 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | (2) | (2) |
| Muud | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2016. aasta eelarve ülejääk | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Eelarveaasta tulem | 8 082 | — | — | 8 082 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |

Miljonites eurodes

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk)

Muud reservid

Õiglase väärtuse reserv

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

(77 124 )

(77 124 )

4 390

4 390

292

292

(72 442 )

(72 442 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(82)

(82)

82

82

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

33

33

33

33

Muud

Muud

(59)

(59)

44

44

—

(15)

(15)

Liikmesriikidele tagasi makstud 2015. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2015. aasta eelarve ülejääk

(1 349 )

(1 349 )

—

—

(1 349 )

(1 349 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

1 733

1 733

—

—

1 733

1 733

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(20)

(20)

20

20

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Muud

Muud

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Liikmesriikidele tagasi makstud 2016. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2016. aasta eelarve ülejääk

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), edaspidi „finantsmäärus“, ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, milles on esitatud üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

Finantsmääruse artikli 143 kohaselt koostab EL oma raamatupidamise aastaaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust.

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Raamatupidamiseeskirjade muudatused, mis kehtivad 1. jaanuaril 2017 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Raamatupidamiseeskirjade muudatused, mis kehtivad 1. jaanuaril 2017 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Komisjoni peaarvepidaja on võtnud vastu järgmised muudatused:

| — | EAR 1 „Raamatupidamise aruanded“ muudatused ning |
| --- | --- |

—

EAR 1 „Raamatupidamise aruanded“ muudatused ning

| — | EAR 14 „Arvestusmeetodid, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead“ muudatused. |
| --- | --- |

—

EAR 14 „Arvestusmeetodid, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead“ muudatused.

Need muudatused tulenevad rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (IPSAS) 1 (Finantsaruannete esitusviis) ja 3 (Arvestusmeetodid, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead) hiljutistest muudatustest, millega parandati IPSAS standardite järjepidevust. Seepärast on asjaomaseid EARe ajakohastatud ja peamised muudatused on seotud finantsaruandluse kvalitatiivsete karakteristikute kirjelduse ning arvestusmeetodite valimisel ja kohaldamisel kasutatavate allikate hierarhia täiendustega.

Nimetatud muudatuste vastuvõtmine 2017. aasta aruannet ei mõjutanud.

Uued ja läbivaadatud EARid, mis on vastu võetud, kuid mis 31. detsembril 2017 veel ei kehtinud

Uued ja läbivaadatud EARid, mis on vastu võetud, kuid mis 31. detsembril 2017 veel ei kehtinud

EL kohalda järgmisi uusi ja läbivaadatud EARe, mille komisjoni peaarvepidaja on vastu võtnud, kuid mis veel ei kehti:

| — | EAR 12 „Hüvitised töötajatele“ läbivaatamine (kehtib 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes): EAR 12 vaadati läbi kooskõlas uue IPSAS 39 „Hüvitised töötajatele“. Peamine muudatus seisneb selles, et kindlustusmatemaatiliste eelduste muutmisest tulenev kasum ja kahjum tuleb kajastada otse netovaras erinevalt praegusest nõudest kajastada need üle- või puudujäägis. |
| --- | --- |

—

EAR 12 „Hüvitised töötajatele“ läbivaatamine (kehtib 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes): EAR 12 vaadati läbi kooskõlas uue IPSAS 39 „Hüvitised töötajatele“. Peamine muudatus seisneb selles, et kindlustusmatemaatiliste eelduste muutmisest tulenev kasum ja kahjum tuleb kajastada otse netovaras erinevalt praegusest nõudest kajastada need üle- või puudujäägis.

EL analüüsib praegu selle läbivaadatud EARi mõju ja praktilisi tagajärgi. Siiski ei oodata mingit märkimisväärset mõju konsolideeritud finantsaruannetele, v.a kindlustusmatemaatiliste eelduste kajastamine netovaras tulemiaruande asemel.

| — | Uus EAR 20 „Liitumised avalikus sektoris“ (kehtib 1. jaanuaril 2019 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes): IPSAS 40 „Liitumised avalikus sektoris“ põhineva EAR 20ga on ette nähtud kaks avalikus sektoris toimuvate liitumiste liiki sõltuvalt sellest, kas tehing toimub ühiskontrolli all või mitte: (i) ühinemine, mille puhul tehing põhineb ELiga liidetava üksuse vara puhasväärtusel ning (ii) omandamine, mille puhul tehing põhineb ELi omandatava üksuse omandamiskuupäeva õiglasel väärtusel. Mõlema puhul kehtivad kindlad nõuded ja avalikustamise tase, et pakkuda ELi finantsaruannete kasutajatele paremat arusaamist selle mõjust. |
| --- | --- |

—

Uus EAR 20 „Liitumised avalikus sektoris“ (kehtib 1. jaanuaril 2019 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes): IPSAS 40 „Liitumised avalikus sektoris“ põhineva EAR 20ga on ette nähtud kaks avalikus sektoris toimuvate liitumiste liiki sõltuvalt sellest, kas tehing toimub ühiskontrolli all või mitte: (i) ühinemine, mille puhul tehing põhineb ELiga liidetava üksuse vara puhasväärtusel ning (ii) omandamine, mille puhul tehing põhineb ELi omandatava üksuse omandamiskuupäeva õiglasel väärtusel. Mõlema puhul kehtivad kindlad nõuded ja avalikustamise tase, et pakkuda ELi finantsaruannete kasutajatele paremat arusaamist selle mõjust.

Mõju ELi finantsaruannetele esmase kohaldamise aastal sõltub sellest, kas EL sõlmib sel perioodil avalik sektori liitumistehinguid.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamisaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamisaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõetruu esitus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (s.o ELi institutsioonid, sh komisjon, ja ELi ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud ELi raamatupidamise aastaaruande lisade punktis 9. Nüüd sisaldab see 52 kontrollitavat üksust ja 1 sidusettevõtet. Üksusi, mis kuuluvad konsolideerimisele, kuid mis on üldiste ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannete seisukohalt ebaolulised, ei ole vaja konsolideerida ega arvestada kapitaliosaluse meetodil, kui see põhjustab ELile ülemäärast aja- või rahakulu. Neid üksusi on nimetatud „väiksemateks üksusteks“ ja need on loetletud eraldi lisade punktis 9. 2017. aastal liigitati väiksemateks üksusteks 7 üksust.

9

9

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on üksused, milles ELil on osalus või kellelt tal on õigus saada tänu oma osalusele mitmesuguseid hüvesid, mille olemust ja suurust ta saab muuta, kasutades oma võimu nende üksuste üle. See võim peab tal olema praegu ja seotud üksuse asjaomaste tegevusaladega. Kontrolli all olevad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine ELi eelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See, kas üksuse puhul on täidetud üks või mitu kontrolli all olemiase kriteeriumi, tehakse kindlaks iga üksuse puhul eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühised ettevõtmised

Ühised ettevõtmised

Ühine ettevõtmine on kokkulepe, milles EL ja üks või mitu osapoolt omavad ühist kontrolli. Ühine kontroll on lepingus kokkulepitud jaotatud kontroll ettevõtmise üle, mis on olemas üksnes juhul, kui olulist tegevust käsitlevad otsused nõuavad kontrolli jagavate osapoolte ühehäälset nõusolekut. Ühised ettevõtmised võivad olla kas ühisoperatsioonid või ühisettevõtted. Juhul kui ühine ettevõtmine on struktureeritud eraldiseisva äriühinguna ja ühise ettevõtmise osapooltel on õigus ettevõtmise netovarale, liigitatakse see ühine ettevõtmine ühisettevõttena. Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4). Kui osapooltel on õigus ettevõtmisega seotud varale ja vastutus kohustuste eest, liigitatakse see ühine ettevõtmine ühisoperatsiooniks. Seoses oma huvidega ühisoperatsioonides esitab EL oma raamatupidamise aastaaruannetes oma varasid ja kohustusi, tulusid ja kulusid, samuti oma osa ühistes varades, kohustustes, tuludes ja kuludes.

1.5.4

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4).

1.5.4

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest. Kuna need üksused ei ole ELi kontrolli all, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruannetesse konsolideeritud.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanded on koostatud miljonites eurodes, kui ei ole märgitud teisiti, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2017 | 31.12.2016 | Valuuta | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,177 | 4,4103 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 25,5350 | 27,0210 | Rumeenia leu (RON) | 4,6585 | 4,5390 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4449 | 7,4344 | Rootsi kroon (SEK) | 9,8438 | 9,5525 |
| Ühendkuningriigi nael (GBP) | 0,8872 | 0,8562 | Šveitsi frank (CHF) | 1,1702 | 1,0739 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,4400 | 7,5597 | Jaapani jeen (JPY) | 135,01 | 123,4000 |
| Ungari forint (HUF) | 310,3300 | 309,8300 | USA dollar | 1,1993 | 1,0541 |

Valuuta

31.12.2017

31.12.2016

Valuuta

31.12.2017

31.12.2016

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,177

4,177

4,4103

4,4103

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

25,5350

25,5350

27,0210

27,0210

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,6585

4,6585

4,5390

4,5390

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4449

7,4449

7,4344

7,4344

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

9,8438

9,8438

9,5525

9,5525

Ühendkuningriigi nael (GBP)

Ühendkuningriigi nael (GBP)

0,8872

0,8872

0,8562

0,8562

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,1702

1,1702

1,0739

1,0739

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,4400

7,4400

7,5597

7,5597

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

135,01

135,01

123,4000

123,4000

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

310,3300

310,3300

309,8300

309,8300

USA dollar

USA dollar

1,1993

1,1993

1,0541

1,0541

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamisaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud tulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad ning finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (3–11 aastat). Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning kulud on seotud üksnes kõnealuse vara arendusjärguga. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise ja üleandmisega.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % – 10 % |
| Kosmosevarad | 8 % – 25 % |
| Seadmed | 10 % – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10 % – 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % – 33 % |
| Muud | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Kosmosevarad

Kosmosevarad

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Seadmed

Seadmed

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Muud

Muud

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Rendimaksete intressiosa kantakse rendiperioodi jooksul kuludesse püsiva protsendimääraga jääkväärtusest. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) finantskohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata jäägi suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendimaksed kajastatakse tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava (kasutus)väärtuse. Kaetav (kasutus)väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava (kasutus)väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava (kasutus)väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa neis investeeringutes kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse netovarade aruandes õiglase väärtuse reservi all. Raamatupidamise aastaaruannetes bilansipäeva seisuga kajastatav investeeringu raamatupidamislik väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa eelarveaasta tulemis ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Investeeringult saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust.

Kui ELi osa investeeringu kapitaliosaluse meetodil kajastatud puudujäägis on võrdne või ületab tema osalust, siis EL lõpetab oma osa kajastamise edasistes kahjumites („kajastamata kahjum“). Kui ELi osalus on vähendatud nullini, kaetakse täiendavaid kahjumeid ja kajastatakse kohustist ainult selles ulatuses, milles EL on võtnud üksuse juriidilisi või faktilisi kohustusi või teinud sidusettevõtte nimel makseid.

Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisade punktis 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Juhtudel, mil ELile kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Väiksemateks üksusteks liigitatud sidus- ja ühisettevõtete üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi osaluse üle neis üksustes peetakse arvestust perioodi kuluna.

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

(i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

(ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Laenud ja nõuded tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda, või juhul, kui algse laenuandja õigused antakse üle ELile pärast seda, kui EL on teinud tagatislepingu raames makse. Maksed, mille tähtaeg on 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, liigitatakse käibevaraks. Maksed, mille tähtaeg on kaugemal kui 12 kuud pärast bilansipäeva, liigitatakse põhivaraks. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

(iii)   Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

(iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul EL kavatseb neid säilitada. Investeeringud üksustesse, mida ei konsolideerita ega arvestata kapitaliosaluse meetodil, ning muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud) liigitatakse samuti müügivalmis finantsvaraks.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalente ja laene kajastatakse raha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus), v.a juhul, kui selle instrumendi õiglane väärtus on tõendatud sama instrumendiga tehtud muude jälgitavate jooksvate turutehingutega võrdlemise teel või tuginedes hindamistehnikale, mille muutujate hulka kuuluvad ainult jälgitavad turuandmed (näiteks teatavate tuletislepingute puhul). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui EL on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| a) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

a)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| b) | Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

b)

Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| c) | Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

c)

Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| d) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevaid tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

d)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevaid tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis on liigitatud müügivalmis finantsvaraks ja millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

EL hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

(a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või lõpptähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või lõpptähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

(b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Laovaru

Laovaru

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul või makstakse tagasi. Kui makse saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud ettemaksena saadud eelmakse ELile tagastama. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid, mis tulenevad liikmesriikide tehtud ettemaksete (sh „koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames rakendatavate rahastamisvahendid“) tagasimaksmisest ELi poolt, kajastatakse varana eelmaksete rubriigis. Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid kajastatakse esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud lõplike makse saajate rahastamiskõlblike kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang, mis on arvutatud mõistlike ja põhjendatud eelduste alusel.

ELi sissemaksed Euroopa Arengufondi usaldusfondidesse või muudesse konsolideerimata üksustesse on liigitatud samuti eelmakseteks, kuna nende otstarve on anda usaldusfondile käibevahendeid, et need saaksid rahastada usaldusfondi eesmärkides määratletud konkreetseid meetmeid. ELi sissemakseid usaldusfondidesse kajastatakse ELi sissemakse esialgses summas, millest on lahutatud rahastamiskõlblikud kulud, sh vajaduse korral arvestuslikud summad, mis on tekkinud usaldusfondil aruandeperioodi jooksul, ja mis on pandud aluskokkuleppe kohaselt ELi toetuse arvele.

1.5.8.   
  Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eraldi esitamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, s.o kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt lisade punkt 1.5.5). Kuna vahetustehingute viitlaekumised ja edasilükkunud kulud ei ole kuigi suured, esitatakse teave nende kohta koos finantsinstrumente käsitlevates lisades kaubanduslike tehingute kohta avalikustatava teabega.

1.5.5

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud esialgne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki mittekaubanduslike tehingute sissenõutavaid summasid esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt punkt 1.5.14. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summadena näidatud ja avaldatud summad ei ole finantsinstrumendid, kuna nad ei tulene lepingust, mis tekitaks finantskohustuse või omakapitaliinstrumendi. Asjakohasel juhul avaldatakse mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad siiski koos mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuetega raamatupidamise aastaaruande lisades.

1.5.14

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni või lühikese tähtajaga hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

EL haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Seoses kindlaksmääratud hüvitistega pensioniplaanidega bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval, millest on lahutatud pensioniplaani mis tahes varade õiglane väärtus. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste eelduste muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

EL pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende sugulased. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11.   
  Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks või finantstagatistega seotud kohustusteks.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisade punkt 1.5.5).

1.5.5

Finantstagatise kohustused kajastatakse arvele võtmisel õiglases väärtuses, milleks on saadud tagatispreemia. Edaspidi on finantstagatise kohustuse väärtuseks kas finantstagatise kohustuse täitmise eeldatav kulu suuruse parim hinnang või arvesse võtmisel kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem. EL kajastab finantstagatise kohustust juhul, kui ta saab tasu tagatise andmise eest turutingimustel või kui tagatise õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Juhul, kui puudub aktiivne turg otseselt samaväärse tagatislepingu jaoks, kajastab EL tingimusliku kohustusena antud tagatise (vt lisade punkt 1.7.2) või – kui kohustuse täitmiseks on tõenäolisemalt vajalik vahendite väljaandmine – EL kajastab eraldise (vt lisade punkt 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Finantskohustused liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

ELi usaldusfonde loetakse komisjoni tegevuse hulka kuuluvaks, nende üle peetakse arvet komisjoni raamatupidamisarvestuses ja need konsolideeritakse ELi majandusaasta aruandesse. Seepärast täidavad muude rahastajate osamaksud ELi usaldusfondidesse mittekaubanduslikest tehingutest saadava tulu tingimused ning neid kajastatakse finantskohustustena kuni üle kantud panustega seotud tingimused on täidetud, s.o usaldusfondi kulude tekkimiseni. Usaldusfond peab rahastama konkreetseid projekte ja üle jäävad vahendid likvideerimise ajal tagastama. Ärakasutamata osamaksudest koosnevad kohustused kajastatakse bilansipäeva seisuga saadud osamaksude summas, millest lahutatakse usaldusfondi kulud, sh vajaduse korral hinnangulised summad. Aruandluse otstarbel on netokulud vastandatakse muude rahastajate osamaksudega proportsioonis 31. detsembriks sissemakstuga. See osamaksude jaotus on vaid soovituslik. Kui usaldusfondi tegevus lõpetatakse, otsustab vahendite jäägi tegeliku jaotuse usaldusfondi juhatus.

1.5.13.   
  Võlgnevused

Võlgnevused

Märkimisväärse osa ELi kreditoorsest võlgnevustest moodustavad toetusesaajate ja ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlused (mittekaubanduslikud tehingud). Need kirjendatakse kulutaotluse laekumisel kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Analoogia põhjal võib järeldada, et kui on tehtud eelmakse enne kaupade või teenuste kättesaamist, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Enamik ELi tuludest tuleneb mittekaubanduslikest tehingutest.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas“. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summad ja nende tehingutega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta. Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| a) | kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse, |
| --- | --- |

a)

kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse,

| b) | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahv siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul võib võlgnik esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatise.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat sissenõutava summa kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv üles sissenõutava summana. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata sissenõutav summa vajaduse korral alla. Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse finantsinstrumentidesse.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulu asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividendi- ja samalaadsete väljamaksete tulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Suurema osa ELi kuludest moodustavad mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad makse saajatele tehtud ülekannetega ja neid on kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava makse- või kulunõude saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Peale selle kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeval hinnanguliselt kulud perioodi jooksul osutatud teenustele, mille eest ei ole veel arvet saadud või seda heaks kiidetud.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.8.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

Rahavoogude teabe alusel hinnatakse seda, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide genereerimise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad ja ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud ja kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames.

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

2.   BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 | 820 |
| Lisandumine | 105 |
| Võõrandamine | (1) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 4 |
| Muud muutused | 12 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 | 940 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016 | (439) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (96) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | (3) |
| Võõrandamine | 4 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | (2) |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017 | (535) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017 | 405 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016 | 381 |

Miljonites eurodes

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

820

820

Lisandumine

Lisandumine

105

105

Võõrandamine

Võõrandamine

(1)

(1)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

4

4

Muud muutused

Muud muutused

12

12

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

940

940

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

(439)

(439)

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(96)

(96)

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

(3)

(3)

Võõrandamine

Võõrandamine

4

4

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

(2)

(2)

Muud muutused

Muud muutused

0

0

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

(535)

(535)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017

405

405

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016

381

381

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Kosmosevarade kategooria hõlmab põhivara, mis on seotud kahe ELi kosmoseprogrammiga: globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid, s.o Galileo ja EGNOS, ja maa seire Euroopa programm Copernicus. Veel mitte toimivate kosmosesüsteemide vara on kajastatud ehitamisel oleva varana.

Galileo programmi lisandus 2017. aastal neli uut toimivat satelliiti, kasvatades nende koguarvu 18-le. Galileo põhivara jääkväärtus 31. detsembri 2017 seisuga oli 2 276 miljonit eurot (2016. aastal 2 146 miljonit eurot). Ehitamisel oleva vara jääk summas 1 026 miljonit eurot (2016. aastal 756 miljonit eurot) sisaldab neli satelliiti, mis lasti orbiidile 2017. aasta detsembris, kuid mille testimine orbiidil ei olnud bilansipäevaks veel lõpule viidud. Galileo süsteemi arendamine jätkub, kuni see saavutab täieliku töövõime. Kui see on tehtud, hakkab Galileo koosnema 24 toimivast ja 6 varusatelliidist.

Copernicuse programmi raames hakkas 2017. aastal lisaks neljale muule toimivale satelliidile tööle uus satelliit (Sentinel 2B), mis suurendas Copernicuse programmi põhivara jääkväärtuse 1 140 miljoni euroni (2016. aastal 1 073 miljonit eurot). Veel 1 443 miljoni euro väärtuses on Copernicuse programmi satelliite kajastatud ehitamisel oleva vara hulgas (2016. aastal 1 133 miljonit eurot).

Kosmosevarade all on kajastatud ka Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemiga (EGNOS) seotud maapealne taristu 67 miljoni euro väärtuses (2016. aastal 83 miljonit eurot). Peale selle on 52 miljoni euro väärtuses EGNOSe vara ehitamisel oleva vara hulgas (2016. aastal 21 miljonit eurot).

Liidu kosmoseprogrammidega seotud vara ehitatakse Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) toel.

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Kosmosevarad | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Lisandumine | 84 | 0 | 27 | 14 | 62 | 17 | 9 | 1 417 | 1 630 |
| Võõrandamine | (24) | (1) | (17) | (19) | (49) | (8) | — | (0) | (119) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 98 | 641 | 2 | 1 | 1 | 1 | (5) | (743) | (5) |
| Muud muutused | 1 | 21 | 1 | 1 | 3 | 2 | — | (44) | (14) |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | | (5 715 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (182) | (480) | (44) | (20) | (64) | (30) | (97) | | (917) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — | — | 9 | 2 | 18 | 1 | — | | 29 |
| Võõrandamine | 13 | 1 | 8 | 16 | 32 | 7 | — | | 78 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 | 0 | (0) | (0) | (1) | (0) | 3 | | 2 |
| Muud muutused | (1) | (1) | (1) | (1) | (2) | (0) | — | | (6) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017 | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2017 | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2016 | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |

Miljonites eurodes

Maa ja hooned

Kosmosevarad

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Lisandumine

Lisandumine

84

84

0

0

27

27

14

14

62

62

17

17

9

9

1 417

1 417

1 630

1 630

Võõrandamine

Võõrandamine

(24)

(24)

(1)

(1)

(17)

(17)

(19)

(19)

(49)

(49)

(8)

(8)

—

—

(0)

(0)

(119)

(119)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

98

98

641

641

2

2

1

1

1

1

1

1

(5)

(5)

(743)

(743)

(5)

(5)

Muud muutused

Muud muutused

1

1

21

21

1

1

1

1

3

3

2

2

—

—

(44)

(44)

(14)

(14)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

(5 715 )

(5 715 )

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(182)

(182)

(480)

(480)

(44)

(44)

(20)

(20)

(64)

(64)

(30)

(30)

(97)

(97)

(917)

(917)

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

—

9

9

2

2

18

18

1

1

—

29

29

Võõrandamine

Võõrandamine

13

13

1

1

8

8

16

16

32

32

7

7

—

—

78

78

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

3

3

2

2

Muud muutused

Muud muutused

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(2)

(2)

(0)

(0)

—

—

(6)

(6)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2017

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2017

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2016

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2016

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

ELi osalust, esindatuna komisjoni poolt, Euroopa Investeerimisfondis (EIF) käsitletakse osalusena sidusettevõttes ja selle üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. EIF on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). EIF asub Luxembourgis ja ta toimib avaliku ja erasektori partnerlusena. Tema liikmeteks on Euroopa Investeerimispank (EIP), EL ja rühm finantsasutusi. 31. detsembril 2017 oli ELi osalus ja hääleõigus EIFis 29,7 % (2016. aastal 28,1 %). EIF peab vastavalt oma põhikirjale eraldama vähemalt 20 % oma aasta neto-majandustulemusest põhikirjaga kehtestatud reservi, kuni reservi kogusumma moodustab 10 % märgitud kapitalist. See reserv ei ole jaotatav.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Investeerimisfond |
| Osalus seisuga 31.12.2016 | 528 |
| Sissemaksed | 44 |
| Saadud dividendid | (7) |
| Osakaal neto-majandustulemuses | 21 |
| Osakaal netovaras | (6) |
| Osalus seisuga 31.12.2017 | 581 |

Miljonites eurodes

Euroopa Investeerimisfond

Osalus seisuga 31.12.2016

Osalus seisuga 31.12.2016

528

528

Sissemaksed

Sissemaksed

44

44

Saadud dividendid

Saadud dividendid

(7)

(7)

Osakaal neto-majandustulemuses

Osakaal neto-majandustulemuses

21

21

Osakaal netovaras

Osakaal netovaras

(6)

(6)

Osalus seisuga 31.12.2017

Osalus seisuga 31.12.2017

581

581

ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| | EIF kokku | EIF kokku |
| Vara | 2 488 | 2 301 |
| Kohustused | (532) | (423) |
| Tulud | 263 | 240 |
| Kulud | (153) | (118) |
| Ülejääk/(puudujääk) | 110 | 122 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

EIF kokku

EIF kokku

Vara

Vara

2 488

2 488

2 301

2 301

Kohustused

Kohustused

(532)

(532)

(423)

(423)

Tulud

Tulud

263

263

240

240

Kulud

Kulud

(153)

(153)

(118)

(118)

Ülejääk/(puudujääk)

Ülejääk/(puudujääk)

110

110

122

122

Eespool esitatud finantsteabe võrdlus osalusega Euroopa Investeerimisfondis:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Sidusettevõtte netovara | 1 956 | 1 878 |
| EÜ osalus EIFis | 29.7 % | 28.1 % |
| Vara puhasväärtus | 581 | 528 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Sidusettevõtte netovara

Sidusettevõtte netovara

1 956

1 956

1 878

1 878

EÜ osalus EIFis

EÜ osalus EIFis

29.7 %

29.7 %

28.1 %

28.1 %

Vara puhasväärtus

Vara puhasväärtus

581

581

528

528

EL, keda esindab komisjon, oli 31. detsembri 2017 seisuga sisse maksnud 20 % oma märgitud osalusest EIFi kapitalis, sissemaksmata summa on järgmine:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | ELi märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 4 500 | 1 337 |
| Sissemakstud | (900) | (267) |
| Sissenõudmata | 3 600 | 1 070 |

Miljonites eurodes

EIFi kapital kokku

ELi märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

Aktsiakapital kokku

4 500

4 500

1 337

1 337

Sissemakstud

Sissemakstud

(900)

(900)

(267)

(267)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 11 758 | 9 131 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 16 | — |
| Antud laenud | 2.4.3 | 48 205 | 53 116 |
| | | 59 980 | 62 247 |
| Lühiajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 1 873 | 1 311 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 6 | 0 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 6 776 | 2 361 |
| | | 8 655 | 3 673 |
| Kokku | | 68 635 | 65 920 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised finantsvarad

Pikaajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

11 758

11 758

9 131

9 131

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

16

16

—

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

48 205

48 205

53 116

53 116

59 980

59 980

62 247

62 247

Lühiajalised finantsvarad

Lühiajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

1 873

1 873

1 311

1 311

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

6

6

0

0

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

6 776

6 776

2 361

2 361

8 655

8 655

3 673

3 673

Kokku

Kokku

68 635

68 635

65 920

65 920

2.4.1.   
  Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| BUFI investeeringud | 2 158 | 2 013 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 658 | 1 685 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| | 4 004 | 3 886 |
| Eelarveliste garantiide tagatisfondid | | |
| EFSI tagatisfond | 3 414 | 948 |
| Välistegevuse tagatisfond | 2 199 | 2 069 |
| | 5 613 | 3 017 |
| ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: | | |
| Raamprogramm „Horisont 2020“ | 1 730 | 1 213 |
| Riskijagamisrahastu | 665 | 719 |
| ETFi käivitusprogramm | 483 | 476 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 482 | 483 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 119 | 118 |
| Riskikapitali tehingud | 113 | 132 |
| Muud | 422 | 398 |
| | 4 014 | 3 539 |
| Kokku | 13 632 | 10 442 |
| Pikaajalised | 11 758 | 9 131 |
| Lühiajalised | 1 873 | 1 311 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

2 158

2 158

2 013

2 013

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

1 658

1 658

1 685

1 685

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

188

188

4 004

4 004

3 886

3 886

Eelarveliste garantiide tagatisfondid

Eelarveliste garantiide tagatisfondid

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

3 414

3 414

948

948

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

2 199

2 199

2 069

2 069

5 613

5 613

3 017

3 017

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

1 730

1 730

1 213

1 213

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

665

665

719

719

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm

483

483

476

476

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

482

482

483

483

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

119

119

118

118

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

113

113

132

132

Muud

Muud

422

422

398

398

4 014

4 014

3 539

3 539

Kokku

Kokku

13 632

13 632

10 442

10 442

Pikaajalised

Pikaajalised

11 758

11 758

9 131

9 131

Lühiajalised

Lühiajalised

1 873

1 873

1 311

1 311

Kokku 13 632 miljonist eurost kuulub ELile 12 048 miljoni euro ulatuses müügivalmis finantsvara võlaväärtpaberitena (näiteks võlakirjad), 1 333 miljoni euro ulatuses omakapitaliinstrumente ja 251 miljoni euro ulatuses investeeringuid EIP ühtsesse fondi (rahaturufond). Võlaväärtpabereid ja EIP ühtse fondi osakuid kasutatakse peamiselt ELi tagatis- ja riskijagamisvahenditele eraldatud summade ajutiseks investeerimiseks seni, kuni neid kasutatakse tagatise alusel esitatud nõuete rahuldamiseks.

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud ajutiselt makstud trahvid kannab komisjon spetsiaalsesse fondi (BUFI – „Budget Fines“ – eelarve trahvide fond) ja investeerib võlaväärtpaberitesse, mida liigitatakse müügivalmis finantsvaraks.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

ELil on osalus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kapitalis. 31. detsembri 2017 seisuga kuulus ELile 90 044 osakut (2016. aastal 90 044), mis on 3 % kogu märgitud aktsiakapitalist. EL märkis kokku 900 miljoni euro ulatuses aktsiakapitali, millest 713 miljonit eurot on praegu sisse maksmata. Vastavalt EBRD asutamislepingule kehtivad mõne aktsionäri suhtes lepingulised piirangud, näiteks ei ole osakud võõrandatavad ja neid ostetakse tagasi maksimaalselt algse ostumaksumusega.

EL kajastab investeeringut EBRDsse õiglases väärtuses. Algset ostumaksumust loetakse õiglase väärtuse parimaks hinnanguks, eelkõige eespool nimetatud lepinguliste piirangute tõttu. Ehkki EBRD aktsiad ei ole noteeritud ühelgi börsil, näitavad hiljutised investeerimisobjekti omakapitalitehingud (kapitali emissioon nimiväärtuses), et praeguses olukorras on maksumus õiglase väärtuse parim hinnang.

EELARVELISTE GARANTIIDE TAGATISFONDID

EELARVELISTE GARANTIIDE TAGATISFONDID

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Vastavalt EFSI määrusele on EFSI tagatisfond asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millel on EFSI lepingu kohaselt õigus EFSI ELi tagatisele – vt lisade punkt 4.1.1. EFSI tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest. Seda rahastatakse ka tagatisfondi investeeritud vahendite tagastamisest, tasust, mida EL saab EFSI leping kohaselt tagatise eest, ning summadest, mille EIP makseviivituses olevatelt võlgnikelt seoses varasemate tagatistega sisse nõuab. Fondi haldab komisjon, kes vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnormatiividel on volitatud investeerima EFSI tagatisfondi vara finantsturgudel. EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aasta aprillis. Kooskõlas EFSI määrusega (muudetud 2017. aasta detsembris määrusega (EL) 2017/2396), eraldatakse sellele vahendeid järk-järgult, kuni tema maht kasvab 9,1 miljardi euroni, st 35 % kogu ELi EFSI tagatisest.

4.1.1

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mis on tagatud ELi eelarvest, eelkõige EIP omavahenditest rahastatavaid ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene – vt lisade punkt 4.1.1. See on EIP hallatav pikaajaline rahastamisvahend, mille pikaajalise osa suurus on 2 078 miljonit eurot ja millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavatest maksetest, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud kasumist ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle suhtes tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Fondi maht tuleks hoida sihttasemel, mis vastab 9 % aasta lõpuks tagasimaksmata tagatud laenude summast. Sihtsumma ja fondi varade väärtuse vahe aasta lõpus kaetakse n+2 aasta ELi eelarvest, ülejääk aga makstakse tagasi ELi eelarvesse.

4.1.1

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD FINANTSINSTRUMENDID

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD FINANTSINSTRUMENDID

Ülevaate kõigist eelarvest rahastatavatest finantsinstrumentidest leiate raamatupidamise aastaaruande põhjenduses ja analüüsis.

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

Vastavalt ELi määrusele, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, on loodud uued rahastamisvahendid, et parandada teadustöö ja innovatsiooniga tegelevate üksuste rahastamisvõimalusi. Need rahastamisvahendid on: InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus, mille abil komisjon jagab EIP uute rahastamistehingute portfelliga seotud finantsriske, InnovFin VKEde tagatissüsteem, k.a VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI) – EIP hallatavad tagatisrahastud, mis pakuvad finantsvahendajatele uute laenuportfellide jaoks garantiisid ja edasigarantiisid (SIUGI raames jagab komisjon koos liikmesriikide, EIFi ja EIPga antud garantiiga seotud finantsriski). ning EIFi hallatav InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu, mis pakub investeeringuid riskikapitalifondidesse.

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus

InnovFin VKEde tagatissüsteem, k.a VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI)

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Kokku eraldati mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames riskijagamisrahastule ELi eelarvest kuni 1 miljard eurot. Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames uusi eraldisi eelarvest riskijagamisrahastule ette näha ei ole. ELi kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm

Need on omakapitaliinstrumendid, mida rahastati EIFi halduses olevast kasvu ja tööhõivet käsitlevast programmist, mitmeaastasest programmist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist ning tehnosiirde katseprojektist. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Vastavalt määrusele (EL) nr 1316/2013 on Euroopa ühendamise rahastu loodud eesmärgiga lihtsustada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori taristuprojektide juurdepääsu projektide finantseerimisele. Seda haldab EIP kokkuleppel ELiga. Euroopa ühendamise rahastu on TEN-T projektide laenutagamisvahendi jätk ning projektivõlakirjade algatuse katsefaas. TEN-T projektide laenutagamisvahendid ja projektivõlakirjade portfell ühendati Euroopa ühendamise rahastuks alates 1. jaanuarist 2016. See pakub laenuvahenditega rahastamisele riskijagamise instrumenti – kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud laenu või tagatist, samuti projektivõlakirju.

2.4.2.   
  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | 634 | 6 | 50 | 0 |
| EFSI tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 258 | 16 | — | — |
| Kokku | 892 | 23 | 50 | 0 |
| Pikaajalised | 258 | 16 | — | — |
| Lühiajalised | 634 | 6 | 50 | 0 |

Miljonites eurodes

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2017

31.12.2016

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

634

634

6

6

50

50

0

0

EFSI tagatis omakapitali investeeringute portfellile

EFSI tagatis omakapitali investeeringute portfellile

258

258

16

16

—

—

Kokku

Kokku

892

892

23

23

50

50

0

0

Pikaajalised

Pikaajalised

258

258

16

16

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

634

634

6

6

50

50

0

0

EL sõlmib välisvaluuta forvardlepinguid, et maandada EFSI tagatisfondis olevate USA dollarites võlaväärtpaberitega seotud välisvaluutariski. Välisvaluuta forvardlepingute raames maksab EL lepingus kokku lepitud tingliku välisvaluutasumma (maksepool), vt eelmine tabel, ja saab lunastustähtpäeval tingliku eurosumma (laekumispool). Selliseid tuletislepinguid mõõdetakse bilansipäeval õiglases väärtuses ning liigitatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavaks finantsvaraks või finantskohustusteks sõltuvalt sellest, kas õiglane väärtus on positiivne või negatiivne. 31. detsembri 2017 seisuga oli vaid üks aktiivne välisvaluuta forvardleping, millel oli positiivne õiglane väärtus 6 miljonit eurot (õiglase väärtuse hierarhia tase 2), mis oli kajastatud finantsvara hulgas õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

EIP grupi omakapitaliinvesteeringute portfellidele antud EFSI ELi tagatis on liigitatud tuletisinstrumendiks ja see on kajastatud finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (õiglase väärtuse hierarhia tase 3), vt lisade punkt 4.1.1. 31. detsembri 2017 seisuga moodustasid asjaomased EIP ja EIFi väljamakstud omakapitaliinvesteeringud kokku 258 miljonit eurot ja EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellile antud EFSI ELi tagatise õiglane väärtus oli 16 miljonit eurot.

4.1.1

Õiglases väärtuses mõõdetus finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetus finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| 1. tase: Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | 11 983 | 8 910 |
| 2. tase: Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 510 | 231 |
| 3. tase: Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1 161 | 1 302 |
| Kokku | 13 654 | 10 442 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

1. tase: Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase: Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

11 983

11 983

8 910

8 910

2. tase: Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase: Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

510

510

231

231

3. tase: Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase: Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1 161

1 161

1 302

1 302

Kokku

Kokku

13 654

13 654

10 442

10 442

Aruandeperioodil ei tehtud ümberpaigutusi 1. ja 2. taseme vahel.

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Algsaldo seisuga 31.12.2016 | 1 302 |
| Ost ja müük | 39 |
| Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest | (21) |
| Netovaras kajastatud kasum või kahjum | 30 |
| Ümberpaigutused 3. tasemesse | — |
| Ümberpaigutused 3. tasemest | (188) |
| Muud | — |
| Lõppsaldo seisuga 31.12.2017 | 1 161 |

Miljonites eurodes

Algsaldo seisuga 31.12.2016

Algsaldo seisuga 31.12.2016

1 302

1 302

Ost ja müük

Ost ja müük

39

39

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

(21)

(21)

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

30

30

Ümberpaigutused 3. tasemesse

Ümberpaigutused 3. tasemesse

—

Ümberpaigutused 3. tasemest

Ümberpaigutused 3. tasemest

(188)

(188)

Muud

Muud

—

Lõppsaldo seisuga 31.12.2017

Lõppsaldo seisuga 31.12.2017

1 161

1 161

2.4.3.   
  Antud laenud

Antud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Finantsabiks antud laenud | 2.4.3.1 | 54 844 | 55 134 |
| Muud laenud | 2.4.3.2 | 137 | 343 |
| Kokku | | 54 981 | 55 477 |
| Pikaajalised | | 48 205 | 53 116 |
| Lühiajalised | | 6 776 | 2 361 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

2.4.3.1

2.4.3.1

54 844

54 844

55 134

55 134

Muud laenud

Muud laenud

2.4.3.2

2.4.3.2

137

137

343

343

Kokku

Kokku

54 981

54 981

55 477

55 477

Pikaajalised

Pikaajalised

48 205

48 205

53 116

53 116

Lühiajalised

Lühiajalised

6 776

6 776

2 361

2 361

2.4.3.1.   Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | Maksebilansi toetamise mehhanism | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Uued laenud | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Tagasimaksed | — | (1 150 ) | (58) | (51) | (76) | (1 335 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 0 | (8) | 5 | 0 | (8) | (11) |
| Väärtuse langus | — | — | — | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Pikaajalised | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 96 | 48 144 |
| Lühiajalised | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

Miljonites eurodes

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Uued laenud

Uued laenud

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Tagasimaksed

Tagasimaksed

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(51)

(51)

(76)

(76)

(1 335 )

(1 335 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

0

0

(8)

(8)

5

5

0

0

(8)

(8)

(11)

(11)

Väärtuse langus

Väärtuse langus

—

—

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Pikaajalised

Pikaajalised

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

96

96

48 144

48 144

Lühiajalised

Lühiajalised

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

Finantsabiks antud laenude nimiväärtus 31. detsembri 2017 seisuga, k.a likvideerimisel oleva ESTÜ laenud, oli 54 093 miljonit eurot (2016. aastal 54 373 miljonit eurot). Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks suuruseks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgse ülemmääraga on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. Seoses Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid.

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline finantsinstrument, millest antakse keskpika tähtajaga finantsabi neile ELi liikmesriikidele, kus ei käibi euro. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Seoses nende maksebilansi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega.

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega IMFi programmi järgivatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laene tagab välistegevuse tagatisfond. 2017. aastal anti välja 1 013 miljoni euro ulatuses makromajandusliku finantsabi laene, millest 600 miljonit eurot Ukrainale, 300 miljonit eurot Tuneesiale, 100 miljonit eurot Jordaaniale ja 13 miljonit eurot Gruusiale. 31. detsembri 2017 seisuga oli laenulepingu alusel eraldatud makromajanduslikku finantsabi veel 460 miljonit eurot: Tuneesiale 300 miljonit eurot, Jordaaniale 100 miljonit eurot ja Moldaaviale 60 miljonit eurot, kuid need olid alles välja maksmata – vt lisade punkt 4.1.2. Ukraina ei nõudnud sisse ülejäänud 600 miljonit eurot, mis olid tema jaoks makromajandusliku finantsabi laenurahastust lepingu alusel kuni 2018. jaanuarini kättesaadavad.

4.1.2

Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), keda esindab komisjon, annab laenusid nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele ja nende üksustele energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. 31. detsembri 2017 seisuga oli projektidele Ukrainas eraldatud laene 250 miljoni euro ulatuses, mis aga olid alles välja maksmata – vt lisade punkt 4.1.2. Euratomi laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 250 miljoni euro suuruses summas (2016. aastal 252 miljoni euro suuruses summas).

4.1.2

ESTÜ likvideerimiseks antud laenud ei ole finantsabi laenud, vaid lihtvekslid rahavoogude säilitamiseks laenuvõtmise kõrval. Sarnaselt finantsabi laenudega anti neid välja laenuks võetud vahendite arvel projektide rahastamiseks kooskõlas ESTÜ asutamislepingu artiklitega 54 ja 56.

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom | 0,08  % — 5,76  % | 0 % — 5,76  % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| Likvideeritav ESTÜ | 5,23  % — 5,81  % | 5,23  % — 5,81  % |

31.12.2017

31.12.2016

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom

Euratom

0,08  % — 5,76  %

0,08  % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

2.4.3.2.   Muud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Eritingimustega laenud | 78 | 93 |
| Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud | 4 | 5 |
| Hoiused tähtajaga 3–12 kuud | 55 | 245 |
| Kokku | 137 | 343 |
| Pikaajalised | 61 | 77 |
| Lühiajalised | 76 | 266 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

78

78

93

93

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

4

4

5

5

Hoiused tähtajaga 3–12 kuud

Hoiused tähtajaga 3–12 kuud

55

55

245

245

Kokku

Kokku

137

137

343

343

Pikaajalised

Pikaajalised

61

61

77

77

Lühiajalised

Lühiajalised

76

76

266

266

Laenude nimiväärtus 31. detsembril 2017 oli kokku 561 miljonit eurot (2016. aastal 673 miljonit eurot).

Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames.

Muude laenude väärtuse langus

Muude laenude väärtuse langus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | Lisandumine | Tühistamine | Mahakandmine | Muud | 31.12.2017 |
| Eritingimustega laenud | 7 | 0 | — | — | — | 8 |
| Üleantud laenud | 332 | 100 | (0) | — | — | 432 |
| Kokku | 339 | 101 | (0) | — | — | 440 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

Lisandumine

Tühistamine

Mahakandmine

Muud

31.12.2017

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

7

7

0

0

—

—

—

—

—

—

8

8

Üleantud laenud

Üleantud laenud

332

332

100

100

(0)

(0)

—

—

—

—

432

432

Kokku

Kokku

339

339

101

101

(0)

(0)

—

—

—

—

440

440

Üleantud laenud on EIP antud ja ELi eelarvega tagatud makseviivitusega laenud ja kõik õigused nende suhtes läksid üle ELile pärast makse tegemist välistegevuse tagatisfondist. Neid laene, mille väärtus on täiesti kadunud, on 432 miljoni euro ulatuses (2016. aastal 332 miljonit eurot). 2017. aastal toimunud tagatiste realiseerimine kaeti osaliselt eelnenud aastatel tehtud finantseraldistega. Vastavalt ELi ja EIP kokkuleppele viib sissenõudmise ELi nimel läbi EIP eesmärgiga saada tagasi kõik võlgnevused.

2.5.   EELMAKSED

EELMAKSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 21 939 | 20 219 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 3 018 | 1 651 |
| Osalus usaldusfondides | | 64 | 31 |
| | | 25 022 | 21 901 |
| Lühiajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 22 361 | 21 386 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 1 645 | 2 183 |
| | | 24 005 | 23 569 |
| Kokku | | 49 027 | 45 470 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

21 939

21 939

20 219

20 219

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

3 018

3 018

1 651

1 651

Osalus usaldusfondides

Osalus usaldusfondides

64

64

31

31

25 022

25 022

21 901

21 901

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

22 361

22 361

21 386

21 386

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

1 645

1 645

2 183

2 183

24 005

24 005

23 569

23 569

Kokku

Kokku

49 027

49 027

45 470

45 470

Eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada makse saajale projekti alustamiseks vajalik rahastus, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

2.5.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Brutosumma | Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | Netosumma seisuga 31.12.2017 | Brutosumma | Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | Netosumma seisuga 31.12.2016 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 3 735 | — | 3 735 | 3 955 | — | 3 955 |
| ERF ja ÜF | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 |
| ESF | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 | 6 477 | (617) | 5 860 |
| Muud | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 |
| | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 |
| Eelarve otsene täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Komisjon | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 |
| ELi rakendusametid | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 |
| Usaldusfondid | 440 | (212) | 228 | 142 | (82) | 60 |
| | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 |
| Eelarve kaudne täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Muud ELi ametid ja asutused | 723 | (148) | 575 | 616 | (157) | 459 |
| Kolmandad riigid | 1 586 | (956) | 630 | 1 861 | (1 135 ) | 726 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 |
| Muud üksused | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 |
| | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 |
| Kokku | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 |
| Pikaajalised | 21 939 | — | 21 939 | 20 219 | — | 20 219 |
| Lühiajalised | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 |

Miljonites eurodes

Brutosumma

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Netosumma seisuga 31.12.2017

Brutosumma

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Netosumma seisuga 31.12.2016

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

3 735

3 735

—

3 735

3 735

3 955

3 955

—

—

3 955

3 955

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

ESF

ESF

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

Muud

Muud

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

Usaldusfondid

Usaldusfondid

440

440

(212)

(212)

228

228

142

142

(82)

(82)

60

60

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

Täitja:

Täitja:

Muud ELi ametid ja asutused

Muud ELi ametid ja asutused

723

723

(148)

(148)

575

575

616

616

(157)

(157)

459

459

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

Muud üksused

Muud üksused

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

Kokku

Kokku

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

Pikaajalised

Pikaajalised

21 939

21 939

—

21 939

21 939

20 219

20 219

—

20 219

20 219

Lühiajalised

Lühiajalised

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

Eelmaksed tähendavad välja makstud raha, seega maksete assigneeringute kasutamist. Nagu selgitatakse lisade punktis 1.5.7, on need ettemaksed, mistõttu need ei ole veel kuludesse kantud. Seega, ehkki eelmaksed vähendavad täitmata kulukohustusi (vt lisade punkt 5.1), kujutavad need endast tulemiaruandes veel kajastamata kulusid.

1.5.7

5.1

Summade suurust bilansis mõjutavad tugevasti programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamine ja perioodi 2014–2020 programmide järkjärguline käivitamine. Vanade programmide eelmaksed vähenevad vastavalt kulude heakskiitmisele programmide sulgemisel, ning tehakse uue programmitöö perioodi ettemakseid.

Üleminek ühelt programmitöö perioodilt teisele selgitab ka liikumisi lühi- ja pikaajalise saldo vahel koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul. Programmitöö perioodi 2014–2020 eest tasutud esialgsed eelmaksete summad on kajastatud pikaajalistena ja tehtud eelmaksed on kajastatud lühiajalistena.

Muu jagatud täitmise 0,9 miljardi eurone suurenemine on seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondiga ja on mõeldud peamiselt maavärinajärgsete taastamistööde toetamiseks Itaalias Abruzzo, Lazio, Marche ja Umbria piirkonnas.

eelarve otsese täitmise eelmaksete summad on seotud peamiselt Horisont 2020 ja Euroopa ühendamise rahastuga.

Eelarve kaudse täitmise eelmaksed hõlmavad peamiselt sisepoliitika programme, nagu Erasmus, Galileo ja EGNOS, aga ka välissuhetega seotud vahendeid, nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend ja humanitaarabi.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab ettemaksete tegemisel makse saajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2017. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nimiväärtus 620 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 462 miljonit eurot (2016. aastal vastavalt 683 miljonit eurot ja 496 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mille eesmärk on katta riske, et makse saajad jätavad maksmata summasid seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ kaudsete meetmete rakendamisel. Kaudsetes meetmetes osalejad, kes saavad ELi toetust, maksavad osamaksu, mis moodustab 5 % tagatisfondi sissemakstud kapitalist.

31. detsember 2017. aasta seisuga moodustas osalejate tagatisfondist tehtud eelmaksete summa 1,9 miljardit eurot (2016. aastal 1,8 miljardit eurot). Osalejate tagatisfond kuulub selles osalejatele ning EL (keda esindab komisjon) tegutseb viimaste huvides tagatisfondi haldajana.

Aasta lõpu seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 1 997 miljonit eurot (2016. aastal 1 951 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi varade hulka kuuluvad ka finantsvarad, mida haldab komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Kuna osalejate tagatisfond on eraldiseisev üksus, ei ole tema varad konsolideeritud ELi majandusaasta aruandesse.

2.5.2.   
  Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) | 2 768 | 2 534 |
| Abikavad | 1 895 | 1 300 |
| Kokku | 4 663 | 3 834 |
| Pikaajalised | 3 018 | 1 651 |
| Lühiajalised | 1 645 | 2 183 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

2 768

2 768

2 534

2 534

Abikavad

Abikavad

1 895

1 895

1 300

1 300

Kokku

Kokku

4 663

4 663

3 834

3 834

Pikaajalised

Pikaajalised

3 018

3 018

1 651

1 651

Lühiajalised

Lühiajalised

1 645

1 645

2 183

2 183

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide raames oli võimalik teha liikmesriikidele ELi eelarvest ettemakseid, et võimaldada neil anda oma panus finantsinstrumentidesse (näiteks laenude, omakapitaliinstrumentide või garantiidena). Finantsinstrumendid on loodud ja nende haldamine kuulub liikmesriikide, mitte komisjoni vastutusalasse. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad sellegipoolest ELi omandisse (nagu ka kõik eelmaksed) ja seega käsitletakse neid ELi bilansis varana.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Liikmesriigid on tasunud ühtekuuluvuspoliitika raames 3 714 miljonit eurot, millest hinnanguliselt 2 760 miljonit oli 31. detsembri 2017 seisuga kasutamata. See hõlmab liikmesriikide sissemakset VKEde algatusse, rahastamisvahendisse, mille eesmärk on stimuleerida pangandussektorit andma rohkem laene VKEdele (sisse on makstud 966 miljonit eurot, millest hinnanguliselt 315 miljonit on veel kasutamata).

Maaelu arengu vahenditest jäi aasta lõpuks kasutamata 8 miljonit eurot.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Kõik ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad loetakse kas rakendatuks või ümberpaigutatuks muudesse meetmetesse ja seetõttu bilansis 31. detsembri 2017 seisuga saldo puudub. Tuleks märkida, et erinevate vahendite tegelik rakendamine vaadatakse läbi programmide sulgemise protsessis.

Abikavad

Abikavad

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse ELi bilansis varana liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemakseid erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed ja EAFRD investeeringumeetmed). Komisjon on hinnanud nende ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud eespool abikavade alamrubriikides.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Aasta lõpuks jäi kasutamata hinnanguliselt 680 miljonit eurot ühtekuuluvuspoliitika ja 904 miljonit eurot põllumajanduspoliitika vahendeid.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Sellest moodustavad hinnanguliselt 311 miljonit eurot (2016. aastal 461 miljonit eurot) põllumajanduspoliitika jaoks makstud ettemaksed, mis jäid 2017. aasta lõpuks kasutamata.

2.6.   KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 594 | 700 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 17 | 16 |
| | | 611 | 717 |
| Lühiajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 11 065 | 10 347 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 689 | 558 |
| | | 11 755 | 10 905 |
| Kokku | | 12 366 | 11 621 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised

Pikaajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

594

594

700

700

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

17

17

16

16

611

611

717

717

Lühiajalised

Lühiajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

11 065

11 065

10 347

10 347

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

689

689

558

558

11 755

11 755

10 905

10 905

Kokku

Kokku

12 366

12 366

11 621

11 621

2.6.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 594 | 700 |
| | | 594 | 700 |
| Lühiajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 6 190 | 8 162 |
| Konkurentsitrahvid | 2.6.1.2 | 4 225 | 1 808 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.6.1.3 | 570 | 329 |
| Muud sissenõutavad summad | | 81 | 47 |
| | | 11 065 | 10 347 |
| Kokku | | 11 659 | 11 047 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised

Pikaajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

594

594

700

700

594

594

700

700

Lühiajalised

Lühiajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

6 190

6 190

8 162

8 162

Konkurentsitrahvid

Konkurentsitrahvid

2.6.1.2

2.6.1.2

4 225

4 225

1 808

1 808

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.6.1.3

2.6.1.3

570

570

329

329

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

81

81

47

47

11 065

11 065

10 347

10 347

Kokku

Kokku

11 659

11 659

11 047

11 047

2.6.1.1.   Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid | 3 113 | 3 261 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid | 1 617 | 1 437 |
| Omavahendite nõuded | 46 | 1 764 |
| Väärtuse langus | (997) | (753) |
| Muud | 56 | 36 |
| Omavahendite sissenõutavad summad | 3 836 | 5 745 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 2 280 | 2 606 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 955 | 924 |
| Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI) | 16 | 30 |
| Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) | 136 | 167 |
| Väärtuse langus | (804) | (999) |
| EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad | 2 583 | 2 729 |
| Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine | 182 | 293 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 64 | 41 |
| Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 120 | 55 |
| Kokku | 6 784 | 8 863 |
| Pikaajalised | 594 | 700 |
| Lühiajalised | 6 190 | 8 162 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

3 113

3 113

3 261

3 261

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

1 617

1 617

1 437

1 437

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

46

46

1 764

1 764

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(997)

(997)

(753)

(753)

Muud

Muud

56

56

36

36

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

3 836

3 836

5 745

5 745

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

2 280

2 280

2 606

2 606

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

955

955

924

924

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

16

16

30

30

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

136

136

167

167

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(804)

(804)

(999)

(999)

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

2 583

2 583

2 729

2 729

Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine

Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine

182

182

293

293

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

64

64

41

41

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

120

120

55

55

Kokku

Kokku

6 784

6 784

8 863

8 863

Pikaajalised

Pikaajalised

594

594

700

700

Lühiajalised

Lühiajalised

6 190

6 190

8 162

8 162

Liikmesriikidelt sissenõutavad pikaajalised summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega ning neid rakendatakse iga-aastaste osamaksetena ja/või edasilükatud tähtajaga maksetena. Muude sissenõutavate summade hulka kuuluvad ka liikmesriikidele liidu õiguse normide rikkumise eest määratud trahvid (24 miljonit eurot).

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

Traditsioonilisi omavahendeid, mis koosnevad tollimaksudest ja suhkrulõivudest, koguvad komisjoni nimel liikmesriigid. Liikmesriigid määravad kindlaks traditsiooniliste omavahendite summad ja teatavad need komisjonile igakuistes A-raamatupidamisarvestuse aruannetes. Kindlakstehtud nõuded, mis ei ole A-raamatupidamisarvestusse kaasatud, sest liikmesriigid ei ole neid veel sisse nõudnud ja mingit tagatist ei ole esitatud (või tagatis on esitatud, kuid nõuded on vaidlustatud), on esitatud eraldi raamatupidamisarvestuses. Nõuete väärtust vähendatakse teabe alusel, mida liikmesriigid igal aastal esitavad.

31. detsembri 2016 seisuga oli ratifitseeritud omavahendite kohandusi 2014, 2015 ja 2016 eest. Need olid seotud 2014. aasta otsusega omavahendite süsteemi kohta kehtestatud uute sätetega. Need kuulusid tasumisele 1. jaanuaril 2017. Ülejäänud summad on seotud 30. novembril 2017 vastu võetud paranduseelarvega nr 6/2017. Summad pidid laekuma 2018. aasta jaanuari esimesel tööpäeval.

8. märtsil 2018 otsustas Euroopa Komisjon saata Ühendkuningriigile märgukirja (rikkumine 2018/2008), kuna Ühendkuningriik keeldub ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tegema tollimakse, nagu seda nõutakse ELi õigusaktidega. 2017. aasta OLAFi aruandes märgiti, et Ühendkuningriigis asuvad importijad hoidsid suures osas kõrvale tollimaksude maksmisest, kasutades importimisel fiktiivseid arveid ja valesid tolliväärtuse deklaratsioone. Komisjoni arvutuste kohaselt rikkus Ühendkuningriik liidu õigust novembrist 2011 kuni detsembrini 2017, põhjustades ELi eelarvele 2,2 miljardi eurose kahju (neto, s.o ilma sissenõudmiskuludeta, mille Ühendkuningriik oleks 2,7 miljardi euro suurusest kogusummast endale jätnud). Selle summa eest on ette nähtud ka viivis. Kõnealust summasid ei ole kaasatud 2017. aasta raamatupidamisarvestusse, sest ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse need alles siis, kui on täidetud tulu kajastamiskriteeriumid.

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri 2017 seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks 2017. Lisaks on hinnatud pärast asjaomaste summade deklareerimist kuni 31. detsembrini 2017 tekkinud sissenõutavate summade hinnanguline väärtus. Komisjon arvutab ka nende makse saajate võlgnetavate summade hinnangulise allahindluse, mille sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

2.6.1.2.   Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Trahvinõuete brutosumma | 7 679 | 6 510 |
| Laekunud summad | (3 282 ) | (4 524 ) |
| Mahakantud summad | (172) | (178) |
| Kokku | 4 225 | 1 808 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 4 225 | 1 808 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Trahvinõuete brutosumma

Trahvinõuete brutosumma

7 679

7 679

6 510

6 510

Laekunud summad

Laekunud summad

(3 282 )

(3 282 )

(4 524 )

(4 524 )

Mahakantud summad

Mahakantud summad

(172)

(172)

(178)

(178)

Kokku

Kokku

4 225

4 225

1 808

1 808

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

4 225

4 225

1 808

1 808

4 225 miljoni euro suurused nõuded kujutavad endast aasta lõpuks tasumata konkurentsitrahve (4 397 miljonit eurot), millest on lahutatud mahakantud summad (172 miljonit eurot). Makstud summad on seotud peamiselt laekumistega äriühingutelt, kes on sellegipoolest esitanud trahviotsuste kohta ELi kohtutele kaebuse või kellel on veel võimalus kaebus esitada. Tingimuslik kohustus on avalikustatud, sest on võimalik, et need summad makstakse äriühingutele tagasi (vt lisade punkt 4.1.4).

4.1.4

Trahvitud äriühingutel, kes on otsuse edasi kaevanud või kavatsevad seda teha, on võimalus kas teha ajutised maksed või anda komisjonile pangagarantii.

Tuleb märkida, et aasta lõpuks tasumata trahvidest 942 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2017. Osa aasta lõpuks tasumata trahvide eest on komisjon võtnud garantii (3 124 miljonit eurot; 2016. aastal 1 012 miljonit eurot). Pärast 31. detsembrit 2017 on komisjon võtnud vastu veel 880 miljoni euro eest garantiisid.

Mahakantud summad peegeldavad komisjoni juhtumikohast hinnangut tasumata või garantiiga katmata trahvisummadele, mille sissenõudmisesse komisjon ei usu.

Konkurentsitrahvide nõuete suurenemine on seotud põhiliselt ühe suure trahviga (2 424 miljonit eurot), mille asjaomased äriühingud katsid pangagarantiidega, s.t trahv ei laeku enne lõplikku kohtulikku kokkulepet.

2.6.1.3.   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Finantskorrektsioonid | 1 | 9 |
| Muud viitlaekumised | 327 | 64 |
| Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 241 | 256 |
| Kokku | 570 | 329 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 570 | 329 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

1

1

9

9

Muud viitlaekumised

Muud viitlaekumised

327

327

64

64

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

241

241

256

256

Kokku

Kokku

570

570

329

329

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

570

570

329

329

Muud viitlaekumised hõlmavad 271 miljonit euro ulatuses ühtekuuluvusvaldkonna vahendeid, mille komisjon loodab kätte saada. Sissenõudmine toimub liikmesriikide poolt 15. veebruaril 2018 esitatud raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusena. See liikmesriikide raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmismenetlus võeti ühtekuuluvusvaldkonnas esmakordselt kasutusele programmitöö perioodil 2014–2020.

2.6.2.   
  Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised | | |
| Muud nõuded | 17 | 16 |
| | 17 | 16 |
| Lühiajalised | | |
| Kliendid | 241 | 246 |
| Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (141) | (128) |
| Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 259 | 250 |
| Muud | 331 | 191 |
| | 689 | 558 |
| Kokku | 707 | 574 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised

Pikaajalised

Muud nõuded

Muud nõuded

17

17

16

16

17

17

16

16

Lühiajalised

Lühiajalised

Kliendid

Kliendid

241

241

246

246

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

(141)

(141)

(128)

(128)

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

259

259

250

250

Muud

Muud

331

331

191

191

689

689

558

558

Kokku

Kokku

707

707

574

574

Eespool kajastatud klientidele esitatud nõuete väärtuse langus sisaldab üksikjuhtumipõhiselt määratud väärtuse langust 68 miljoni euro ulatuses.

2.7.   VARUD

VARUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 45 | 54 |
| Muud | 250 | 111 |
| Kokku | 295 | 165 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Teadusotstarbelised materjalid

Teadusotstarbelised materjalid

45

45

54

54

Muud

Muud

250

250

111

111

Kokku

Kokku

295

295

165

165

2.8.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 20 078 | 24 566 |
| Arvelduskontod | | 152 | 127 |
| Avansikontod | | 5 | 5 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | 0 | — |
| Eelarve täitmisega seotud pangakontod | 2.8.1 | 20 236 | 24 698 |
| Finantsinstrumentide raha | 2.8.2 | 1 608 | 1 390 |
| Trahvidega seotud raha | 2.8.3 | 1 234 | 1 325 |
| Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha | | 999 | 1 006 |
| Usaldusfondidega seotud raha | | 34 | 167 |
| Kokku | | 24 111 | 28 585 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Kontod riigikassades ja keskpankades

Kontod riigikassades ja keskpankades

20 078

20 078

24 566

24 566

Arvelduskontod

Arvelduskontod

152

152

127

127

Avansikontod

Avansikontod

5

5

5

5

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

0

0

—

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

2.8.1

2.8.1

20 236

20 236

24 698

24 698

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

2.8.2

2.8.2

1 608

1 608

1 390

1 390

Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

2.8.3

2.8.3

1 234

1 234

1 325

1 325

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

999

999

1 006

1 006

Usaldusfondidega seotud raha

Usaldusfondidega seotud raha

34

34

167

167

Kokku

Kokku

24 111

24 111

28 585

28 585

2.8.1.   
  Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Sellesse rubriiki kuuluvad vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved kommertspankades, avansikontod ja sularaha. Sularahahalduse vahendite jääk 2017. aasta lõpus oli põhjustatud järgmistest peamistest asjaoludest:

| — | Omavahendite aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 8,9 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2018. aasta algul tagastada vastavalt 2017. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvele. |
| --- | --- |

—

Omavahendite aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 8,9 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2018. aasta algul tagastada vastavalt 2017. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvele.

| — | 2017. aasta lõpus nõuti lõplikult sisse täiendav trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (0,5 miljardit eurot). Need sisalduvad ka aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis. |
| --- | --- |

—

2017. aasta lõpus nõuti lõplikult sisse täiendav trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (0,5 miljardit eurot). Need sisalduvad ka aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis.

| — | Sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja maksete assigneeringuid 8,4 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja maksete assigneeringuid 8,4 miljardi euro ulatuses.

2.8.2.   
  Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

Käesolevas rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil (vt lisade punkt 2.4.1). Finantsinstrumentide raha saab kasutada ainult konkreetsete programmide jaoks.

2.4.1

2.8.3.   
  Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

See raha on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisade punktis 4.1.4.

4.1.4

Alates 2010. aastast haldab kõiki ajutiselt makstud trahve komisjon BUFI fondi abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.9.   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

Neto töötajahüvitiste kohustused

Neto töötajahüvitiste kohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku seisuga 31.12.2017 | Kokku seisuga 31.12.2016 |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 | 67 664 |
| Skeemi varad | — | (137) | (301) | (438) | (432) |
| Netokohustused | 63 951 | 1 717 | 7 455 | 73 122 | 67 231 |

Miljonites eurodes

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2016

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

67 664

67 664

Skeemi varad

Skeemi varad

—

—

(137)

(137)

(301)

(301)

(438)

(438)

(432)

(432)

Netokohustused

Netokohustused

63 951

63 951

1 717

1 717

7 455

7 455

73 122

73 122

67 231

67 231

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine on tingitud peamiselt Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustuste suurenemisest. See suurenemine on põhjustatud peamiselt asjaolust, et skeemi liikmete täiendavad õigused ületasid skeemist makstud hüvitisi, ajakohastatud kindlustusmatemaatilistest eeldustest ning andmete kvaliteedi läbivaatamisest, mida kompenseerib osaliselt diskontomäära suurenemine.

2.9.1.   
  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

See kindlaksmääratud hüvitiste kohustus kujutab endast nende tulevaste eeldatavate maksete nüüdisväärtust, mida EL peab tegema, et täita töötajate käesoleva ja eelnevate perioodide teenistusest tulenevaid pensionikohustusi. Kuna skeem toimib pidevalt, kaasatakse igal aastal ELi eelarvesse kõik maksed, mis tuleb skeemist aasta jooksul teha.

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, aga liikmesriigid garanteerivad nende hüvitiste maksmise kollektiivselt. Kohustuslik pensionimakse (praegu 9,8 %) lahutatakse aktiivsete liikmete põhipalgast. Neid makseid käsitletakse aasta eelarvetuluna ja neid kasutatakse ELi üldkulude rahastamiseks, vt ka lisade punkt 3.6.

3.6

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2017 seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nagu märgiti juba 2016. aasta raamatupidamise aastaaruandes, jätkasid komisjoni asjakohased talitused 2017. aastal tööd andmekogumismeetodite tugevdamiseks ja seega alusandmete kvaliteedi parandamiseks. Olukorda on õnnestunud parandada ja seda peegeldab töötajahüvitiste kohustuste kogusumma. See töö jätkub.

2018. aastal hakatakse kohaldama IPSAS 39 põhinevat ELi raamatupidamiseeskirja 12. Seega peegeldub igasuguste muudatuste mõju 2018. aasta raamatupidamisaruandes.

2.9.2.   
  Muud pensioniskeemid

Muud pensioniskeemid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.9.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Lisaks eespool kirjeldatud pensioniskeemidele on hinnatud kohustusi, mis on ELil ühise ravikindlustusskeemi ees seoses tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda töötajatele pärast töösuhte lõpetamist (millest on lahutatud nende oma panus). Selle kohustuse arvutuses, mis põhineb ELi raamatupidamiseeskirjal (EAR) 12, võetakse arvesse kogu aktiivset teenistusaega. Alates 2018. aastast kehtiv EAR 12 ajakohastus põhineb IPSAS 39 ja võib seda meetodit täiendada.

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtus on töötajate käesoleva perioodi ja eelnevate perioodide tööalase teenistusega seotud kohustuste täitmiseks vajalikud diskonteeritud tulevased eeldatavad maksed pensioniplaani varasid maha arvamata.

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste jooksva aasta muutuse analüüs on esitatud allpool:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |
| Jooksvad teenistuskulud | 2 637 | 87 | 266 | 2 990 |
| Intressikulu | 1 148 | 29 | 134 | 1 311 |
| Kindlustusmatemaatilised puhas(kasumid) ja -kahjumid | 3 616 | (86) | 394 | 3 924 |
| Liikmete panus | — | — | 21 | 21 |
| Makstud hüvitised | (1 417 ) | (61) | (94) | (1 572 ) |
| Kohustuse suurenemine/(vähenemine) pensionide maksustamise tõttu | (778) | 1 | — | (777) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017 | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |

Miljonites eurodes

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

2 637

2 637

87

87

266

266

2 990

2 990

Intressikulu

Intressikulu

1 148

1 148

29

29

134

134

1 311

1 311

Kindlustusmatemaatilised puhas(kasumid) ja -kahjumid

Kindlustusmatemaatilised puhas(kasumid) ja -kahjumid

3 616

3 616

(86)

(86)

394

394

3 924

3 924

Liikmete panus

Liikmete panus

—

—

21

21

21

21

Makstud hüvitised

Makstud hüvitised

(1 417 )

(1 417 )

(61)

(61)

(94)

(94)

(1 572 )

(1 572 )

Kohustuse suurenemine/(vähenemine) pensionide maksustamise tõttu

Kohustuse suurenemine/(vähenemine) pensionide maksustamise tõttu

(778)

(778)

1

1

—

(777)

(777)

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Jooksvad teenistuskulud on kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste nüüdisväärtuse kasv, mis tuleneb praeguste liikmete teenistusest jooksval perioodil.

Intressikulud suurendavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtust perioodi vältel, sest hüvitiste maksmine on ühe perioodi võrra lähemal.

Kindlustusmatemaatiline netokasum ja -kahjum koosneb järgmistest osadest:

| — | kogemuspõhised korrigeerimised (2017. aasta varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja 2017. aasta tegelikkuse erinevuste mõjud) ning |
| --- | --- |

—

kogemuspõhised korrigeerimised (2017. aasta varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja 2017. aasta tegelikkuse erinevuste mõjud) ning

| — | kindlustusmatemaatiliste eelduste – finantsiliste (näiteks prognoositavad palgatõusude) või demograafiliste eelduste (näiteks suremuse) – muutuse mõju. Eeldusi ajakohastatakse regulaarselt, et kajastada alustingimuste muutusi. |
| --- | --- |

—

kindlustusmatemaatiliste eelduste – finantsiliste (näiteks prognoositavad palgatõusude) või demograafiliste eelduste (näiteks suremuse) – muutuse mõju. Eeldusi ajakohastatakse regulaarselt, et kajastada alustingimuste muutusi.

Hüvitisi (näiteks pensione ja tervishoiukulude tagasimakseid) makstakse aasta jooksul skeemi eeskirjade kohaselt. Hüvitiste maksmine vähendab kindlaksmääratud hüvitiste kohustusi, sest neid ei ole tulevikus enam vaja maksta.

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Peamised kindlustusmatemaatilised eeldused, mida kasutatakse ELi kahe peamise töötajahüvitiste skeemi hindamiseks, on järgmised:

| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Ühine ravikindlustusskeem |
| --- | --- | --- |
| 2017 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,9  % | 2,0  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,5  % | 1,6  % |
| Tegelik diskontomäär | 0,4  % | 0,4  % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,8  % | 1,7  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2016 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,7  % | 1,9  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,4  % | 1,5  % |
| Tegelik diskontomäär | 0,3  % | 0,4  % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,2  % | 1,1  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Ühine ravikindlustusskeem

2017

2017

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,5  %

1,5  %

1,6  %

1,6  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,4  %

0,4  %

0,4  %

0,4  %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,8  %

1,8  %

1,7  %

1,7  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2016

2016

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Suremusnäitajad põhinevad ELi avalike teenistujate keskmise eluea tabelil EULT 2018 (2016. aastal rahvusvahelisel avalike teenistujate keskmise eluea tabelil ICSLT 2013).

Nominaalne diskontomäär määratakse kindlaks nullkupongiga eurovõlakirja tootlikkuse väärtusena (alates 2017. aasta detsembrist Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 20 aastat ja ühise ravikindlustusskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 25 aastat). Inflatsioonimäärana kasutatakse sama perioodi oodatavat inflatsioonimäära. See tuleb määrata empiiriliselt – see tähendab, et see peab põhinema Euroopa finantsturgudel kaubeldavad indeksivõlakirjade prognoositud väärtustel. Reaalne diskontomäär arvutatakse nominaalsest diskontomäärast ja oodatavast pikaajalisest inflatsioonimäärast.

Kava vara muutus

Kava vara muutus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016 | 139 | 293 | 432 |
| Kava vara netomuutus | (2) | 8 | 6 |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017 | 137 | 301 | 438 |

Miljonites eurodes

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

139

139

293

293

432

432

Kava vara netomuutus

Kava vara netomuutus

(2)

(2)

8

8

6

6

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

137

137

301

301

438

438

5 aasta suundumus

5 aasta suundumus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Töötajahüvitiste kohustused | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 | 73 122 |

Miljonites eurodes

2013

2014

2015

2016

2017

Töötajahüvitiste kohustused

Töötajahüvitiste kohustused

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

73 122

73 122

Töötajahüvitiste kohustuste märgatavat kasvu viie aasta jooksul saab seletada tulevaste rahavoogude diskonteerimiseks kasutatava reaalse diskontomäära vähenemisega. Vähenemine on seotud majandustingimuste, eelkõige intressimäärade langusega. Näiteks peamise Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul langes reaalne diskontomäär 1,8 %-lt 2013. aasta lõpus 2017. aasta lõpuks 0,4 %-le.

Tulemiaruandes kajastuvad summad

Tulemiaruandes kajastuvad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| 2017 | | | | |
| Jooksvad teenistuskulud | 2 360 | 89 | 266 | 2 715 |
| Intressikulu | 1 027 | 29 | 134 | 1 190 |
| Möödunud teenistuskulud | — | — | — | — |
| Kava vara muutus | — | (15) | (81) | (96) |
| Personali- ja pensionikulud | 3 387 | 103 | 318 | 3 808 |
| Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum | 3 236 | (86) | 394 | 3 544 |
| Kokku | 6 623 | 17 | 712 | 7 353 |

Miljonites eurodes

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

2017

2017

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

2 360

2 360

89

89

266

266

2 715

2 715

Intressikulu

Intressikulu

1 027

1 027

29

29

134

134

1 190

1 190

Möödunud teenistuskulud

Möödunud teenistuskulud

—

—

—

—

Kava vara muutus

Kava vara muutus

—

(15)

(15)

(81)

(81)

(96)

(96)

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3 387

3 387

103

103

318

318

3 808

3 808

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

3 236

3 236

(86)

(86)

394

394

3 544

3 544

Kokku

Kokku

6 623

6 623

17

17

712

712

7 353

7 353

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Arstiabi maksumuse suundumuste ühe protsendipunktisel muutusel oleks järgmine mõju:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Ühe protsendipunktine kasv | Ühe protsendipunktine kasv |
| Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma | 166 | (141) |
| Töösuhtejärgsete akumuleerunud hüvitiste kohustus arstiabi maksumuse eest | 2 538 | (1 867 ) |

Miljonites eurodes

Ühe protsendipunktine kasv

Ühe protsendipunktine kasv

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

166

166

(141)

(141)

Töösuhtejärgsete akumuleerunud hüvitiste kohustus arstiabi maksumuse eest

Töösuhtejärgsete akumuleerunud hüvitiste kohustus arstiabi maksumuse eest

2 538

2 538

(1 867 )

(1 867 )

2.10.   ERALDISED

ERALDISED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2016. aasta seisuga | Täiendavad eraldised | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Liikide vahelised ümberpaigutused | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2017. aasta seisuga |
| Kohtuasjad: | | | | | | | |
| Põllumajandus | 149 | 49 | (26) | (122) | — | — | 49 |
| Ühtekuuluvus | 217 | 2 | — | (198) | — | — | 20 |
| Muud | 102 | 21 | (3) | (2) | — | 3 | 120 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 1 113 | — | — | (32) | — | 853 | 1 934 |
| Finantsküsimused | 880 | 378 | (46) | (94) | — | (3) | 1 115 |
| Trahvid | 23 | 7 | (4) | — | — | — | 27 |
| Muud | 127 | 191 | (39) | (8) | — | 1 | 272 |
| Kokku | 2 611 | 648 | (118) | (456) | — | 853 | 3 538 |
| Pikaajalised | 1 936 | 440 | (30) | (128) | (194) | 856 | 2 880 |
| Lühiajalised | 675 | 208 | (88) | (328) | 194 | (3) | 659 |

Miljonites eurodes

Summa 31. detsembri 2016. aasta seisuga

Täiendavad eraldised

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Liikide vahelised ümberpaigutused

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2017. aasta seisuga

Kohtuasjad:

Kohtuasjad:

Põllumajandus

Põllumajandus

149

149

49

49

(26)

(26)

(122)

(122)

—

—

—

49

49

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

217

217

2

2

—

(198)

(198)

—

—

—

20

20

Muud

Muud

102

102

21

21

(3)

(3)

(2)

(2)

—

—

3

3

120

120

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

1 113

1 113

—

—

(32)

(32)

—

853

853

1 934

1 934

Finantsküsimused

Finantsküsimused

880

880

378

378

(46)

(46)

(94)

(94)

—

(3)

(3)

1 115

1 115

Trahvid

Trahvid

23

23

7

7

(4)

(4)

—

—

—

27

27

Muud

Muud

127

127

191

191

(39)

(39)

(8)

(8)

—

1

1

272

272

Kokku

Kokku

2 611

2 611

648

648

(118)

(118)

(456)

(456)

—

853

853

3 538

3 538

Pikaajalised

Pikaajalised

1 936

1 936

440

440

(30)

(30)

(128)

(128)

(194)

(194)

856

856

2 880

2 880

Lühiajalised

Lühiajalised

675

675

208

208

(88)

(88)

(328)

(328)

194

194

(3)

(3)

659

659

Eraldised on möödunud sündmustest tulenevad summad, mis tuleb tõenäoliselt ELi eelarvest tulevikus tasuda.

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast aasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2017. aastal ajakohastati Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse programmi strateegiat (D&WMP), mis on eraldise tegemiste aluseks. Strateegia koos eelarve ja personalivajadusega vaadati läbi koos sõltumatu D&WMP ekspertrühmaga. See koostati vastavalt välisekspertide 2012. aastal esitatud märkustele Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi kohta ning Teadusuuringute Ühiskeskuse siseauditi 2015. aasta soovitustele dekomisjoneerimise kohta. Strateegia on parim olemasolev hinnang selle kohta, kui palju vahendeid ja personali on vaja Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtade dekomisjoneerimiseks Ispras, Geelis, Karlsruhes ja Pettenis.

Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see eraldis seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala vahetuskursi kõverat). 31. detsembri 2017. aasta seisuga andis see tulemuseks 1 934 miljoni euro suuruse eraldatud vahendite kogusumma, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2018. aastal (30 miljonit eurot) ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (1 904 miljonit eurot). 821 miljoni eurone suurenemine võrreldes 31. detsembriga 2016 tuleneb peamiselt ajakava pikendamisest (praegu 40 aastat, varem 20).

Tuleb märkida, et dekomisjoneerimise pikaajalise kavandamisega kaasnevad suured ebakindlused võivad seda hinnangut mõjutada ja dekomisjoneerimiseks kuluv aeg võib tulevikus märkimisväärselt pikeneda. Peamised ebakindluseallikad on seotud dekomisjoneeritud tegevuskoha lõppseisundi, tuumamaterjalide, jäätmete käitlemise ja kõrvaldamise aspektide, riikliku regulatiivraamistik ebatäielikkuse või puudumisega, keeruka ja aegavõtva litsentsimisprotsessi ning dekomisjoneerimistööstuse turu arenguga tulevikus.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi raames antud tagatistega, mille puhul on volitatud üksustel õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ELi nimel ja vastutusel. ELi tagatistega seotud finantsrisk on piiristatud ning finantsvarale on tehtud eraldised tulevaste sissenõuete katteks. Kõnealune rubriik hõlmab eraldisi EIP poolt Süüriale välislaenude andmise volituse raames antud ja seega ELi poolt välistegevuse tagatisfond kaudu tagatud tagasimaksmata laenudele. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse.

Finantseraldiste suurenemine on seotud tagatud tehingute mahu suurenemisega Horisont 2020 ja COSME finantsinstrumentide raames.

2.11.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised finantskohustused | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 50 061 | 55 067 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 2 | — |
| | | 50 063 | 55 067 |
| Lühiajalised finantskohustused | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 6 850 | 2 283 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | — | 1 |
| | | 6 850 | 2 284 |
| Kokku | | 56 913 | 57 351 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

50 061

50 061

55 067

55 067

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

2

2

—

50 063

50 063

55 067

55 067

Lühiajalised finantskohustused

Lühiajalised finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

6 850

6 850

2 283

2 283

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

—

1

1

6 850

6 850

2 284

2 284

Kokku

Kokku

56 913

56 913

57 351

57 351

2.11.1.   
  Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Finantsabiks võetud laenud | 2.11.1.1 | 54 841 | 55 128 |
| Muud finantskohustused | 2.11.1.2 | 2 070 | 2 222 |
| Kokku | | 56 911 | 57 350 |
| Pikaajalised | | 50 061 | 55 067 |
| Lühiajalised | | 6 850 | 2 283 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

2.11.1.1

2.11.1.1

54 841

54 841

55 128

55 128

Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

2.11.1.2

2.11.1.2

2 070

2 070

2 222

2 222

Kokku

Kokku

56 911

56 911

57 350

57 350

Pikaajalised

Pikaajalised

50 061

50 061

55 067

55 067

Lühiajalised

Lühiajalised

6 850

6 850

2 283

2 283

2.11.1.1.   Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | Maksebilansi toetamise mehhanism | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Uued võetud laenud | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Tagasimaksed | — | (1 150 ) | (58) | (52) | (76) | (1 336 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 0 | (8) | 5 | — | (4) | (7) |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Pikaajalised | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 93 | 48 141 |
| Lühiajalised | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

Miljonites eurodes

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Uued võetud laenud

Uued võetud laenud

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Tagasimaksed

Tagasimaksed

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(52)

(52)

(76)

(76)

(1 336 )

(1 336 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

0

0

(8)

(8)

5

5

—

(4)

(4)

(7)

(7)

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Pikaajalised

Pikaajalised

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

93

93

48 141

48 141

Lühiajalised

Lühiajalised

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

Võetud laenude hulka kuuluvad ka sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 54 674 miljonit eurot (2016. aastal 54 951 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Eelnimetatud laenude (v.a ESTÜ likvideerimine) tagasimaksmise tagab lõppkokkuvõttes ELi eelarve, vt lisade punkt 4.1.2, ja sellest tulenevalt iga liikmesriik.

4.1.2

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom | 0 % — 5,68  % | 0 % — 5,68  % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| Likvideeritav ESTÜ | 6,91  % — 8,97  % | 6,92  % — 9,78  % |

31.12.2017

31.12.2016

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

6,91  % — 8,97  %

6,91  % — 8,97  %

6,92  % — 9,78  %

6,92  % — 9,78  %

2.11.1.2.   Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 1 456 | 1 545 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 305 | 329 |
| Muud | 159 | 160 |
| | 1 920 | 2 034 |
| Lühiajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 89 | 84 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 24 | 22 |
| Hüvitamisele kuuluvad trahvid | 13 | 25 |
| Muud | 24 | 58 |
| | 150 | 189 |
| Kokku | 2 070 | 2 222 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Pikaajalised

Pikaajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

1 456

1 456

1 545

1 545

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

305

305

329

329

Muud

Muud

159

159

160

160

1 920

1 920

2 034

2 034

Lühiajalised

Lühiajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

89

89

84

84

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

24

24

22

22

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

13

13

25

25

Muud

Muud

24

24

58

58

150

150

189

189

Kokku

Kokku

2 070

2 070

2 222

2 222

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta | Kohustused kokku |
| Maa ja hooned | 85 | 424 | 1 023 | 1 532 |
| Muu materiaalne vara | 4 | 9 | — | 13 |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 89 | 433 | 1 023 | 1 545 |
| Intressid | 69 | 249 | 247 | 565 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2017 | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2016 | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |

Miljonites eurodes

Kirjeldus

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Kohustused kokku

Maa ja hooned

Maa ja hooned

85

85

424

424

1 023

1 023

1 532

1 532

Muu materiaalne vara

Muu materiaalne vara

4

4

9

9

—

13

13

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

89

89

433

433

1 023

1 023

1 545

1 545

Intressid

Intressid

69

69

249

249

247

247

565

565

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2017

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2017

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2016

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2016

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Eespool esitatud rendi ja ehitusega seotud summasid tuleb rahastada tulevaste eelarvete kaudu.

2.11.2.   
  Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | — | — | 101 | 1 |
| Valuutaoptsioon (müügihinna vahe) | 9 | 2 | — | — |
| Kokku | 9 | 2 | 101 | 1 |
| Pikaajalised | 9 | 2 | — | — |
| Lühiajalised | — | — | 101 | 1 |

Miljonites eurodes

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2017

31.12.2016

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

—

—

101

101

1

1

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

9

9

2

2

—

—

Kokku

Kokku

9

9

2

2

101

101

1

1

Pikaajalised

Pikaajalised

9

9

2

2

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

—

—

101

101

1

1

31. detsembri 2017 seisuga oli ELil tuletisinstrument (müügihinna vahel põhinev valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta (UHA – Ukraina grivna) väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt Ukraina VKEdele rahastamisvõimaluste laiendamiseks ja Ukraina laenutingimuste atraktiivsemaks muutmiseks antud laenudega. Lepingu kohaselt annab EL oma partneritele võimaluse nõuda UHA/EUR vahetuskursi languse korral iga abikõlbliku laenu puhul kuni 30 % ELi panust.

31. detsembri 2017 seisuga on kõik finantskohustused, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, liigitatud õiglase väärtuse hierarhia 2. tasemesse (hindamine põhineb muudel jälgitavatel sisenditel kui noteeritud hinnad).

2.11.3.   
  Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

EFSI tagatis võlaportfellile, mille EIP on välja andnud EFSI innovatsiooni ja taristu tegevussuunal, liigitatakse finantstagatise kohustuseks. 31. detsembri 2017 seisuga moodustasid EFSI finantstagatise kohustused kokku null eurot, kuna tagatise raames saada olev sissetulek ületas eeldatavat kahju (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

2.12.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Brutosumma | Kohan- dused | Netosumma seisuga 31.12.2017 | Brutosumma | Kohan- dused | Netosumma seisuga 31.12.2016 |
| Kulutaotlused ja arved, saadud: | | | | | | |
| liikmesriikidelt | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 481 | — | 481 | 500 | (34) | 467 |
| ERF ja ÜF | 12 602 | (883) | 11 719 | 10 663 | (793) | 9 871 |
| ESF | 4 183 | (264) | 3 919 | 4 145 | (95) | 4 050 |
| Muud | 746 | (280) | 466 | 793 | (47) | 747 |
| Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt | 1 563 | (144) | 1 419 | 1 677 | (169) | 1 507 |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 |
| EAGF | 11 534 | — | 11 534 | 12 193 | — | 12 193 |
| Omavahendite kreditoorne võlgnevus | 8 836 | — | 8 836 | 10 441 | — | 10 441 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 341 | — | 341 | 364 | — | 364 |
| Muud | 333 | — | 333 | 364 | — | 364 |
| Kokku | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 |

Miljonites eurodes

Brutosumma

Kohan- dused

Netosumma seisuga 31.12.2017

Brutosumma

Kohan- dused

Netosumma seisuga 31.12.2016

Kulutaotlused ja arved, saadud:

Kulutaotlused ja arved, saadud:

liikmesriikidelt

liikmesriikidelt

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

481

481

—

—

481

481

500

500

(34)

(34)

467

467

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

ESF

ESF

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

Muud

Muud

746

746

(280)

(280)

466

466

793

793

(47)

(47)

747

747

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

EAGF

EAGF

11 534

11 534

—

—

11 534

11 534

12 193

12 193

—

—

12 193

12 193

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

8 836

8 836

—

—

8 836

8 836

10 441

10 441

—

—

10 441

10 441

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

341

341

—

—

341

341

364

364

—

—

364

364

Muud

Muud

333

333

—

—

333

333

364

364

—

—

364

364

Kokku

Kokku

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

Kreditoorne võlgnevus hõlmab laekunud, kuid aasta lõpuks tasumata arveid ja kulutaotlusi. Need on esmaselt kajastatud arvete/kulutaotluste laekumise ajal taotletud summade väärtuses. Hiljem on kreditoorset võlgnevust kohandatud, et kajastada üksnes kulude läbivaatamise järel heakskiidetud summasid ning summasid, mida hinnatakse rahastamiskõlblikuks pärast järgmisse eelarveaastasse ülekandmist. Summad, mida loetakse rahastamiskõlbmatuks, sisalduvad veerus „Kohandused“. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmetega.

Programmitöö perioodil 2014–2020 on struktuurifondide (ERF ja ESF), Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühissätete määrusega ette nähtud, et ELi eelarvet kaitstakse, pidades süstemaatiliselt kinni 10 % tehtud vahemaksetest. Ühissätete määruse kohasele eelarveaastale (1. juuli kuni 30. juuni) järgnevaks veebruariks on kontrollitsükkel lõppenud – lõpule on jõudnud nii korraldusasutuste halduskontroll kui ka auditeerimisasutuste auditid. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste esitatud kinnitavad dokumendid ja raamatupidamisaruanded. Lõppjäägi maksmine/sissenõudmine toimub alles pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja raamatupidamisaruannete kinnitamist. Kõnealuse korralduse alusel kinni peetud summa oli 2017. aasta lõpul kokku 3,1 miljard eurot. Osa sellest summast (0,6 miljardit eurot) hinnatakse liikmesriikide raamatupidamisaruannetes esitatud teabe alusel rahastamiskõlbmatuks ja sisaldub samuti veerus „Kohandused“.

Kreditoorse võlgnevuse kohanduste viimane komponent on muud ettemaksed liikmesriikidele (vt lisade punkt 2.5.2), mis olid aasta lõpul välja maksmata (0,3 miljardit eurot).

2.5.2

Ühtekuuluvuspoliitika (ERF, ÜF, ESF) aastatega 2007–2013 seotud nõuded (10 miljardit eurot) on endiselt märkimisväärsed, kuna komisjon kontrollib liikmesriikide esitatud lõplikke kulunõudeid. Samal ajal kasvas seoses edusammudega programmide rakendamisel aastatega 2014–2020 seotud kulunõuete maht 5 miljardi euroni.

Eelmaksetaotlused

Eelmaksetaotlused

Lisaks eespool nimetatud summale saadi 0,5 miljardi euro eest eelmaksetaotlusi, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel välja maksnud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei kirjendata neid summasid kreditoorse võlgnevusena.

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

Omavahendite kreditoorse võlgnevuse moodustavad liikmesriikide osamaksud ELi eelarvesse, mis hüvitatakse eelarveaasta lõpus vastavalt paranduseelarvele 6/2017. Paranduseelarved rakendatakse vastavalt määruse nr 609/2014 artikli 10 lõikele 3. Märkimisväärne summa 31. detsembri 2017 seisuga tuleneb 30. novembril 2017 vastuvõetud paranduseelarvest nr 6/2017. Nimetatud õigussätte kohaselt tagastati summad liikmesriikidele 2018. aasta jaanuari esimesel tööpäeval.

2.13.   KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULU

KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULU

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Kumuleerunud kulud | 63 588 | 66 800 |
| Edasilükkunud tulu | 111 | 638 |
| Muud | 203 | 143 |
| Kokku | 63 902 | 67 580 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

63 588

63 588

66 800

66 800

Edasilükkunud tulu

Edasilükkunud tulu

111

111

638

638

Muud

Muud

203

203

143

143

Kokku

Kokku

63 902

63 902

67 580

67 580

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| EAGF | 33 303 | 33 033 |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 17 464 | 17 024 |
| ERF ja ÜF | 4 249 | 7 157 |
| ESF | 2 870 | 3 473 |
| Muud | 5 702 | 6 112 |
| Kokku | 63 588 | 66 800 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

EAGF

EAGF

33 303

33 303

33 033

33 033

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

17 464

17 464

17 024

17 024

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

4 249

4 249

7 157

7 157

ESF

ESF

2 870

2 870

3 473

3 473

Muud

Muud

5 702

5 702

6 112

6 112

Kokku

Kokku

63 588

63 588

66 800

66 800

Suurim muutus on seotud ühtekuuluvuspoliitikaga – ERF ja ÜF vähenesid 2,9 miljardit eurot ja ESF 0,6 miljardit eurot. Selle põhjuseks oli eelmise programmitöö perioodi 2007–2013 kumuleerunud kulude vähenemine, kuna programmid on jõudnud sulgemisfaasi.

NETOVARA

NETOVARA

2.14.   RESERVID

RESERVID

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.14.1 | 278 | 325 |
| Tagatisfondi reserv | 2.14.2 | 2 663 | 2 643 |
| Muud reservid | 2.14.3 | 1 935 | 1 873 |
| Kokku | | 4 876 | 4 841 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.14.1

2.14.1

278

278

325

325

Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

2.14.2

2.14.2

2 663

2 663

2 643

2 643

Muud reservid

Muud reservid

2.14.3

2.14.3

1 935

1 935

1 873

1 873

Kokku

Kokku

4 876

4 876

4 841

4 841

2.14.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Sisalduvad õiglase väärtuse reservis | (8) | 34 |
| Sisalduvad tulemiaruandes | 6 | — |
| Kokku | (2) | 34 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

(8)

(8)

34

34

Sisalduvad tulemiaruandes

Sisalduvad tulemiaruandes

6

6

—

—

Kokku

Kokku

(2)

(2)

34

34

2.14.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv peegeldab EIP välislaenude andmise volituse raames antud ja ELi eelarvega tagatud laenude tagasimaksmata summade 9 % sihtsummat, mida tuleb hoida välistegevuse tagatisfondi varana (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1 515 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.15.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2016 seisuga | 76 881 |
| 2016. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 6 405 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 20 |
| Muud muutused reservis | 11 |
| Eelarveaasta tulem | (8 082 ) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2017 kokku | 75 234 |

Miljonites eurodes

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2016 seisuga

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2016 seisuga

76 881

76 881

2016. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

2016. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

6 405

6 405

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

20

20

Muud muutused reservis

Muud muutused reservis

11

11

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(8 082 )

(8 082 )

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2017 kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2017 kokku

75 234

75 234

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning seetõttu rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevuse ja töötajate hüvitiste kohustustega.

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

3.1.   KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Kõige olulisem omavahendite tulu oli kogurahvatulul põhinevate omavahendite laekumine, mis moodustas 2017. aastal 78 620 miljonit eurot (2016. aastal 95 578 miljonit eurot). Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Kogurahvatulul põhinevaid omavahendid tasakaalustavad tulusid ja kulusid, st nendega rahastatakse eelarve seda osa, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Kogurahvatulul põhineva omavahenditulu vähenemine tuleneb peamiselt maksete assigneeringute märkimisväärsest vähenemisest ja eelmise aasta eelarve suhteliselt suurest ülejäägist (6 405 miljonit eurot). Mõlemad elemendid vähendasid 2017. aastal liikmesriikidelt sissenõutud kogurahvatulu põhiste omavahendite summat, kuna see makse on tasakaalustav.

3.2.   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Tollimaksupõhised | 20 475 | 20 301 |
| Suhkrumaksupõhised | 45 | 138 |
| Kokku | 20 520 | 20 439 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Tollimaksupõhised

Tollimaksupõhised

20 475

20 475

20 301

20 301

Suhkrumaksupõhised

Suhkrumaksupõhised

45

45

138

138

Kokku

Kokku

20 520

20 520

20 439

20 439

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 20 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

3.3.   KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Käibemaksu osamaksude suhtes kehtib ühtne määr 0,3 % iga liikmesriigi ühtlustatud käibemaksubaasilt. Nõukogu otsusega 2014/335/EL, Euratom määrati Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile ajavahemikuks 2014–2020 vähendatud sissenõudmise määr (0,15 %).

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

3.4.   RAHATRAHVID

RAHATRAHVID

See 4 664 miljoni euro suurune tulu (2016. aastal 3 858 miljonit eurot) seondub trahvidega, mille komisjon on määranud ettevõtjatele ELi konkurentsieeskirjade ja liikmesriikidele liidu õiguse rikkumise eest. Komisjon kajastab trahvitulu trahviotsuse vastuvõtmisel ja teavitab ametlikult trahvitavat. 2017. aasta trahvisummad on peamiselt konkurentsitrahvid (4 568 miljonit eurot). Suurimad juhtumid on seotud ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega: trahv ettevõtjatele Alphabet Inc. and Google Inc. turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest otsingumootorina (2 424 miljonit eurot), trahv ettevõtjale Scania osalemise eest kartellikokkuleppes veoautosektoris (881 miljonit eurot) ja trahvid 11 lastilennuettevõtjale hinnakokkuleppe kartelli moodustamise eest (776 miljonit eurot).

3.5.   KULUDE SISSENÕUDMINE

KULUDE SISSENÕUDMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 1 775 | 1 876 |
| Eelarve otsene täitmine | 81 | 56 |
| Eelarve kaudne täitmine | 23 | 15 |
| Kokku | 1 879 | 1 947 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 775

1 775

1 876

1 876

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

81

81

56

56

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

23

23

15

15

Kokku

Kokku

1 879

1 879

1 947

1 947

Selles rubriigis on peamiselt komisjoni väljastatud sissenõudekorraldused, mis on ära makstud või tasaarvutatud (st maha arvatud) järgmistest maksetest, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja millega nõutakse sisse üldeelarvest varem väljamakstud kulusid. Sissenõudmised põhinevad kontrolli, auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi tulemustel ja on ELi eelarve täitmise oluline tahk. Need tehingud kaitsevad ELi eelarvet seadusega vastuolus olevate kulude eest ning on eriti olulised, kuna Euroopa Kontrollikoja auditite tulemusena on avastatud oluline veamäär ELi eelarvest tehtavates maksetes – vt kontrollikoja aastaaruanne koos kinnitusega aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Lisaks on arvesse võetud EAGFi kuludest abisaajatele liikmesriikide poolt väljastatud sissenõudekorraldusi ning alates eelmise aasta lõpust kuni käesoleva ajani tehtud viitlaekumiste prognooside muutusi.

Eelmise tabeli summad kajastavad tulusid sissenõudekorralduste väljastamisest. Sel põhjusel ei kajasta esitatud väärtused (ega saagi kajastada) kõiki ELi eelarve kaitseks võetud meetmeid eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kus rahastamiskõlbmatute kulude korrigeerimiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. Kaasatud ei ole summad, mis on tagasi saadud kuludega tasaarvestamise ja kuludeklaratsioonidest kõrvaldamise teel, ning tagasi saadud eelmaksete summad.

Suurem osa kogusummast tuleneb eelarve jagatud täitmisest.

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Selles rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja õigusnormide rikkumisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Peamised ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad on sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks ning mahaarvamised kuludest miinus viitlaekumiste vähenemine eelarveaasta lõpu seisuga.

3.6.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarve korrigeerimine | 5 806 | 1 956 |
| Toetused kolmandatelt riikidelt | 1 269 | 953 |
| Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed | 1 218 | 1 189 |
| Liikmesriikide panused välisabisse | 988 | 732 |
| Varade üleandmine | 208 | 147 |
| Eraldiste korrigeerimine | 29 | 14 |
| Põllumajandusmaksud | 4 | 5 |
| Muud | 854 | 744 |
| Kokku | 10 376 | 5 740 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

5 806

5 806

1 956

1 956

Toetused kolmandatelt riikidelt

Toetused kolmandatelt riikidelt

1 269

1 269

953

953

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

1 218

1 218

1 189

1 189

Liikmesriikide panused välisabisse

Liikmesriikide panused välisabisse

988

988

732

732

Varade üleandmine

Varade üleandmine

208

208

147

147

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

29

29

14

14

Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

4

4

5

5

Muud

Muud

854

854

744

744

Kokku

Kokku

10 376

10 376

5 740

5 740

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2016. aasta eelarve ülejääk (6 405 miljonit eurot). Eelmise aasta eelarve ülejääk kanti üle järgmisse ja moodustas 2017. aasta tulu.

Kolmandate riikide toetused on EFTA riikide ja läbirääkijariikide toetused.

Tulu töötajate maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest tuleneb peamiselt töötajate palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb kahest märkimisväärsest summast – töötajate pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

Liikmesriikide panused välisabisse on peamiselt summad, mis on laekunud Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu loomiseks.

Tulu varade üleandmisest seondub peamiselt programmi „Copernicus“ (endine GMES) satelliitide üleandmisega Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) komisjonile (vt lisade punkt 2.2). See üleandmine on ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt mittekaubanduslik tehing. Tulevikus antakse üle ka „Copernicuse“ ülejäänud satelliidid, mida praegu alles ehitatakse.

2.2

Põllumajandusmaksud seonduvad piimamaksudega, mis kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna.

2017. aasta mittekaubanduslike tehingute tulu summa sisaldab EDFilt sisse nõutud 300 miljonit eurot, mis oli tema panus EFSD tagatisfondi, mis asutatakse määruse (EL) 2017/1601 kohaselt 2018. aastal.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

3.7.   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Intressid: | | |
| Antud laenud | 1 379 | 1 446 |
| Hilinenud maksed | 217 | 108 |
| Muud | 41 | 38 |
| Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse (EFSI) | 61 | 16 |
| Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt | 57 | 0 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum | 38 | 35 |
| Dividendid | 23 | 13 |
| Muud | 28 | 112 |
| Kokku | 1 845 | 1 769 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Intressid:

Intressid:

Antud laenud

Antud laenud

1 379

1 379

1 446

1 446

Hilinenud maksed

Hilinenud maksed

217

217

108

108

Muud

Muud

41

41

38

38

Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse (EFSI)

Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse (EFSI)

61

61

16

16

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

57

57

0

0

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

38

38

35

35

Dividendid

Dividendid

23

23

13

13

Muud

Muud

28

28

112

112

Kokku

Kokku

1 845

1 845

1 769

1 769

Laenudelt saadud intressitulu on seotud peamiselt finantsabiks antud laenudega (vt lisade punkt 2.4.3).

2.4.3

Hilinenud maksetelt saadud intressitulu tuleneb peamiselt tähtajaks tasumata trahvidest ja omavahendite sotsiaalmaksetest.

3.8.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused) | 557 | 267 |
| Kasum vahetuskursi erinevustest | 281 | 331 |
| Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest | 51 | 48 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | 43 | 17 |
| Kaupade müük | 42 | 46 |
| Osakaal Euroopa Investeerimisfondi neto-majandustulemuses | 21 | 2 |
| Muud | 338 | 288 |
| Kokku | 1 332 | 998 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

557

557

267

267

Kasum vahetuskursi erinevustest

Kasum vahetuskursi erinevustest

281

281

331

331

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

51

51

48

48

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

43

43

17

17

Kaupade müük

Kaupade müük

42

42

46

46

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi neto-majandustulemuses

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi neto-majandustulemuses

21

21

2

2

Muud

Muud

338

338

288

288

Kokku

Kokku

1 332

1 332

998

998

Tulu teenuste osutamisest koosneb peamiselt Euroopa Ravimiameti kogutavatest müügiloatasudest ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti kogutavatest kaubamärgitasudest.

KULUD

KULUD

3.9.   EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 2017 | 2016 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 44 289 | 44 152 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | 11 359 | 12 604 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 17 650 | 35 045 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 7 353 | 9 366 |
| Muud | 1 253 | 1 606 |
| Kokku | 81 905 | 102 772 |

Miljonites eurodes

Täidetud liikmesriikide poolt

2017

2016

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

44 289

44 289

44 152

44 152

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

11 359

11 359

12 604

12 604

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

17 650

17 650

35 045

35 045

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

7 353

7 353

9 366

9 366

Muud

Muud

1 253

1 253

1 606

1 606

Kokku

Kokku

81 905

81 905

102 772

102 772

Ühtekuuluvusvaldkonna kulude vähenemist 17,4 miljardit euro võrra saab seletada üleminekuga eelmiselt programmitöö perioodilt 2007–2013 praegusele programmitöö perioodile 2014–2020: aastate 2007–2013 eest deklareeritud kulud vähenesid märgatavalt (28,6 miljardit eurot), kuna programmide rakendamine on lõppenud ja need on jõudnud sulgemisfaasi. Samal ajal suurenesid aastate 2014–2020 eest deklareeritud kulud, ehkki vaid 11,2 miljardit eurot, sest programmid on hoogu sisse saamas.

Muude kulude hulka kuuluvad peamiselt varjupaiga ja rände valdkonna (485 miljonit eurot), Euroopa enim puudust kannatavate isikute abifondi (378 miljonit eurot) ja sisejulgeolekuga seotud kulud (226 miljonit eurot).

3.10.   EELARVE OTSENE TÄITMINE

EELARVE OTSENE TÄITMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Täidetud komisjoni poolt | 8 831 | 9 254 |
| Täidetud ELi rakendusametite poolt | 6 699 | 6 259 |
| Täidetud usaldusfondide poolt | 208 | 97 |
| Kokku | 15 738 | 15 610 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Täidetud komisjoni poolt

Täidetud komisjoni poolt

8 831

8 831

9 254

9 254

Täidetud ELi rakendusametite poolt

Täidetud ELi rakendusametite poolt

6 699

6 699

6 259

6 259

Täidetud usaldusfondide poolt

Täidetud usaldusfondide poolt

208

208

97

97

Kokku

Kokku

15 738

15 738

15 610

15 610

Kõnealused summad on seotud peamiselt teaduspoliitika (7,2 miljardit eurot), võrgustike programmide (1,3 miljardit eurot), arengukoostöö (1,3 miljardit eurot), Euroopa naabruspoliitika (1,2 miljardit eurot) ja humanitaarabi (0,7 miljardit eurot) vahendite rakendamisega.

3.11.   EELARVE KAUDNE TÄITMINE

EELARVE KAUDNE TÄITMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | 2 667 | 2 547 |
| Täidetud kolmandate riikide poolt | 1 101 | 876 |
| Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3 014 | 2 382 |
| Täidetud muude üksuste poolt | 1 478 | 2 035 |
| Kokku | 8 260 | 7 840 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

2 667

2 667

2 547

2 547

Täidetud kolmandate riikide poolt

Täidetud kolmandate riikide poolt

1 101

1 101

876

876

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3 014

3 014

2 382

2 382

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

1 478

1 478

2 035

2 035

Kokku

Kokku

8 260

8 260

7 840

7 840

Kaudse täitmise kuludest on 4,2 miljardit eurot seotud välistegevusega (peamiselt ühinemiseelse abi, humanitaarabi, rahvusvahelise koostöö ja naabruskonna valdkond). Veel 3,6 miljardit eurot on seotud Euroopa suureneva konkurentsivõimega (teadusuuringute, satelliitnavigatsioonisüsteemide ja hariduse valdkonnas).

3.12.   PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Personalikulud | 6 193 | 6 074 |
| Pensionikulud | 3 808 | 3 702 |
| Kokku | 10 002 | 9 776 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Personalikulud

Personalikulud

6 193

6 193

6 074

6 074

Pensionikulud

Pensionikulud

3 808

3 808

3 702

3 702

Kokku

Kokku

10 002

10 002

9 776

9 776

Pensionikulud kujutavad endast muudatusi, mis on tekkinud töötajahüvitiste kohustuste (v.a. kindlustusmatemaatilised eeldused) kindlustusmatemaatilise hindamise tulemusena. Seepärast ei ole tegemist tegelike aastaste pensionikuludega, mis on oluliselt väiksemad.

3.13.   MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

Käesolevas rubriigis esitatud 3 544 miljoni euro suurune kindlustusmatemaatiline kahjum on seotud bilansis kajastatud töötajahüvitiste kohustustega (vt lisa 2.9).

2.9

3.14.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Intressikulud: | | |
| Võetud laenud | 1 373 | 1 440 |
| Muud | 22 | 57 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | 324 | 184 |
| Kapitalirent | 81 | 67 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 39 | 40 |
| Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 12 | 1 |
| Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum | 2 | 0 |
| Muud | 42 | 116 |
| Kokku | 1 896 | 1 904 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Intressikulud:

Intressikulud:

Võetud laenud

Võetud laenud

1 373

1 373

1 440

1 440

Muud

Muud

22

22

57

57

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

324

324

184

184

Kapitalirent

Kapitalirent

81

81

67

67

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

39

39

40

40

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

12

12

1

1

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

2

2

0

0

Muud

Muud

42

42

116

116

Kokku

Kokku

1 896

1 896

1 904

1 904

Finantsabiks antud laenudest tulenevate intressikulude summa vastab peamiselt laenudelt saadud intressitulule (kompensatsioonitehingud).

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tekkinud kahjum sisaldab 243 miljoni euro suurust traditsiooniliste omavahenditega seotud summat (vt lisade punkt 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.15.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Haldus- ja IT-kulud | 2 521 | 2 455 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu | 1 423 | 1 021 |
| Eraldiste korrigeerimine | 1 377 | 685 |
| Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum | 446 | 505 |
| Kasutusrendi kulud | 414 | 383 |
| Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt | 67 | 18 |
| Muud | 509 | 419 |
| Kokku | 6 756 | 5 486 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

2 521

2 521

2 455

2 455

Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu

Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu

1 423

1 423

1 021

1 021

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

1 377

1 377

685

685

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

446

446

505

505

Kasutusrendi kulud

Kasutusrendi kulud

414

414

383

383

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

67

67

18

18

Muud

Muud

509

509

419

419

Kokku

Kokku

6 756

6 756

5 486

5 486

Eraldistega seotud kulude suurenemise põhjuseks on peamiselt tuumarajatiste likvideerimiseraldise prognoosi muutus (vt lisade punkt 2.10).

2.10

Teadus- ja arengutegevusega seotud kulud kuuluvad haldus- ja IT-kulude hulka ning on järgmised:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Teadustegevuse kulud | 376 | 344 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 81 | 88 |
| Kokku | 456 | 431 |

Miljonites eurodes

2017

2016

Teadustegevuse kulud

Teadustegevuse kulud

376

376

344

344

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

81

81

88

88

Kokku

Kokku

456

456

431

431

3.16.   SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Arukas ja kaasav majanduskasv | Jätkusuutlik majanduskasv | Julgeolek ja kodakondsus | Globaalne Euroopa | Haldus | Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (9) | Kokku |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 78 620 | 78 620 |
| Traditsioonilised omavahendid | — | — | — | — | — | 20 520 | 20 520 |
| käibemaks | — | — | — | — | — | 16 947 | 16 947 |
| Trahvid | — | — | — | — | — | 4 664 | 4 664 |
| Kulude sissenõudmine | 357 | 1 488 | 5 | 28 | 0 | 0 | 1 879 |
| Muud | 1 172 | 244 | 43 | 414 | 4 827 | 3 676 | 10 376 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 1 529 | 1 732 | 48 | 443 | 4 827 | 124 428 | 133 006 |
| Finantstulud | 147 | (4) | 0 | 17 | 1 | 1 684 | 1 845 |
| Muud | 196 | (12) | (6) | 10 | 338 | 805 | 1 332 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 343 | (15) | (6) | 27 | 338 | 2 489 | 3 177 |
| Tulud kokku | 1 873 | 1 716 | 42 | 470 | 5 166 | 126 917 | 136 183 |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | |
| EAGF | — | (44 289 ) | — | — | — | — | (44 289 ) |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | — | (11 359 ) | — | — | — | — | (11 359 ) |
| ERF ja ÜF | (17 650 ) | — | — | — | — | — | (17 650 ) |
| ESF | (7 353 ) | — | — | — | — | — | (7 353 ) |
| Muud | (439) | 74 | (897) | 9 | — | 0 | (1 253 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | (9 809 ) | (525) | (1 080 ) | (4 337 ) | (12) | 25 | (15 738 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | (2 530 ) | (121) | (754) | (24) | — | 762 | (2 667 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | (434) | 0 | (177) | (3 504 ) | — | — | (4 115 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | (819) | 15 | 1 | (675) | (0) | — | (1 478 ) |
| Personali- ja pensionikulud | (1 638 ) | (360) | (426) | (615) | (5 977 ) | (986) | (10 002 ) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | — | — | — | — | (3 544 ) | — | (3 544 ) |
| Finantskulud | (88) | (16) | (0) | (18) | (106) | (1 668 ) | (1 896 ) |
| Muud kulud | (2 453 ) | (88) | (196) | (113) | (3 386 ) | (521) | (6 756 ) |
| Kulud kokku | (43 213 ) | (56 669 ) | (3 528 ) | (9 277 ) | (13 025 ) | (2 389 ) | (128 101 ) |
| Eelarveaasta tulem | (41 341 ) | (54 953 ) | (3 486 ) | (8 807 ) | (7 859 ) | 124 528 | 8 082 |

Miljonites eurodes

Arukas ja kaasav majanduskasv

Jätkusuutlik majanduskasv

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Haldus

Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (9)

9

Kokku

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

78 620

78 620

78 620

78 620

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

—

—

—

—

—

20 520

20 520

20 520

20 520

käibemaks

käibemaks

—

—

—

—

—

16 947

16 947

16 947

16 947

Trahvid

Trahvid

—

—

—

—

—

4 664

4 664

4 664

4 664

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

357

357

1 488

1 488

5

5

28

28

0

0

0

0

1 879

1 879

Muud

Muud

1 172

1 172

244

244

43

43

414

414

4 827

4 827

3 676

3 676

10 376

10 376

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

1 529

1 529

1 732

1 732

48

48

443

443

4 827

4 827

124 428

124 428

133 006

133 006

Finantstulud

Finantstulud

147

147

(4)

(4)

0

0

17

17

1

1

1 684

1 684

1 845

1 845

Muud

Muud

196

196

(12)

(12)

(6)

(6)

10

10

338

338

805

805

1 332

1 332

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

343

343

(15)

(15)

(6)

(6)

27

27

338

338

2 489

2 489

3 177

3 177

Tulud kokku

Tulud kokku

1 873

1 873

1 716

1 716

42

42

470

470

5 166

5 166

126 917

126 917

136 183

136 183

Täidetud liikmesriikide poolt:

Täidetud liikmesriikide poolt:

EAGF

EAGF

—

(44 289 )

(44 289 )

—

—

—

—

(44 289 )

(44 289 )

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

—

(11 359 )

(11 359 )

—

—

—

—

(11 359 )

(11 359 )

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

(17 650 )

(17 650 )

—

—

—

—

—

(17 650 )

(17 650 )

ESF

ESF

(7 353 )

(7 353 )

—

—

—

—

—

(7 353 )

(7 353 )

Muud

Muud

(439)

(439)

74

74

(897)

(897)

9

9

—

0

0

(1 253 )

(1 253 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

(9 809 )

(9 809 )

(525)

(525)

(1 080 )

(1 080 )

(4 337 )

(4 337 )

(12)

(12)

25

25

(15 738 )

(15 738 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

(2 530 )

(2 530 )

(121)

(121)

(754)

(754)

(24)

(24)

—

762

762

(2 667 )

(2 667 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

(434)

(434)

0

0

(177)

(177)

(3 504 )

(3 504 )

—

—

(4 115 )

(4 115 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

(819)

(819)

15

15

1

1

(675)

(675)

(0)

(0)

—

(1 478 )

(1 478 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

(1 638 )

(1 638 )

(360)

(360)

(426)

(426)

(615)

(615)

(5 977 )

(5 977 )

(986)

(986)

(10 002 )

(10 002 )

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

—

—

—

—

(3 544 )

(3 544 )

—

(3 544 )

(3 544 )

Finantskulud

Finantskulud

(88)

(88)

(16)

(16)

(0)

(0)

(18)

(18)

(106)

(106)

(1 668 )

(1 668 )

(1 896 )

(1 896 )

Muud kulud

Muud kulud

(2 453 )

(2 453 )

(88)

(88)

(196)

(196)

(113)

(113)

(3 386 )

(3 386 )

(521)

(521)

(6 756 )

(6 756 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(43 213 )

(43 213 )

(56 669 )

(56 669 )

(3 528 )

(3 528 )

(9 277 )

(9 277 )

(13 025 )

(13 025 )

(2 389 )

(2 389 )

(128 101 )

(128 101 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(41 341 )

(41 341 )

(54 953 )

(54 953 )

(3 486 )

(3 486 )

(8 807 )

(8 807 )

(7 859 )

(7 859 )

124 528

124 528

8 082

8 082

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa tulude ja kulude esitamise aluseks on prognoos, kuna kõik kohustused ei ole seotud mitmeaastase finantsraamistiku kindla rubriigiga.

4.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD

4.1.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

Tingimuslikud kohustused on ELi võimalikud tulevased maksekohustused, mis võivad tekkida möödunud sündmustest või võetud õiguslikult siduvate kohustustest, mis sõltuvad tulevastest sündmustest, mis ei ole täielikult ELi kontrolli all. Need on seotud peamiselt antud finantsgarantiidega (laenudele ja finantsabi programmidele) ja õiguslike riskidega. Kõiki tingimuslikke kohustusi, v.a neid, mis on seotud trahvide ja fondide kaetud garantiidega (vt lisade punkt 2.4.1), rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi (ja seega ELi liikmesriikide) eelarvest tulevastel aastatel.

2.4.1

4.1.1.   
  Eelarvelised garantiid

Eelarvelised garantiid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed | Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed |
| EIP välislaenude andmise volituse garantii | 37 479 | 28 950 | 19 972 | 40 645 | 30 161 | 21 145 |
| EFSI garantii | 16 000 | 13 473 | 10 128 | 16 000 | 11 245 | 4 392 |
| Kokku | 53 479 | 42 423 | 30 100 | 56 645 | 41 406 | 25 537 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

EFSI garantii

EFSI garantii

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

Kokku

Kokku

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

Tabelis on esitatud ELi eelarve võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile antud garantiidega. Väljamakstud summad on juba lõppsaajatele makstud summad. Lepingukohased summad sisaldavad väljamakstud raha pluss summasid, mille kohta on maksete saajatega sõlmitud lepingud, kuid mis ei ole veel välja makstud. Ülemmäär kujutab endast kogugarantiid, mille katmise kohustus lasub ELi eelarvel ja seega liikmesriikidel.

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele. 31. detsembri 2017 seisuga moodustas ELi garantiiga laenujääk kokku 19 972 miljonit eurot (2016. aastal 21 145 miljonit eurot). ELi eelarve garantiid on järgmised:

| — | 18 583 miljonit eurot (2016. aastal 19 481 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning |
| --- | --- |

—

18 583 miljonit eurot (2016. aastal 19 481 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning

2.4.1

| — | 1 389 miljonit eurot (2016. aastal 1 664 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks. |
| --- | --- |

—

1 389 miljonit eurot (2016. aastal 1 664 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks.

Lisaks eespool väljamakstuna nimetatud 19 972 miljonile eurole tagab EL 258 miljoni euro ulatuses tagasimaksmata laenusid Süüriale, mille jaoks on tehtud eraldised.

EIP antud laenudega seotud ELi välislaenude andmise volituse garantii piirdub pärast 2007. aastat allakirjutatud lepingute laenujäägi puhul 65 %ga (2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta volitused). Enne 2007. aastat allakirjutatud lepingute puhul piirdub ELi garantii protsendimääraga heakskiidetud krediidiliinide ülemmäärast, mis on enamikul juhtudest 65 %, kuid võib olla ka 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi garantii kogu summa.

Et avaldada aga ELi maksimaalne positsioon 31. detsembri 2017 seisuga, tuleb sisse arvata ka heakskiidetud laenud, mille leping veel alla kirjutamata (8 529 miljonit eurot), ning laenud, mille kohta on leping alla kirjutatud, kuid mis ei ole veel välja makstud (8 978 miljonit eurot).

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2018. aasta märtsis vastu otsuse (EL) 2018/412, milles lubatakse suurendada EIP finantstehingute ülemmäära ELi garantii raames. See kajastub ajakohastatud garantiikokkuleppes EIPga ning muutmise järel suureneb ELi maksimaalne positsioon 3,4 miljardi euro võrra.

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

EFSI on algatus, mille eesmärk on EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamine, võimaldades EIP-l suurendada oma investeeringuid ELis. EFSI eesmärk on toetada täiendavaid investeeringuid ELis ja väikeettevõtjate rahastamisvõimalusi. EFSI ei ole rangelt võttes ei eraldi juriidiline isik ega ka investeerimisfond. EFSI riskireserv pakub EIP-le kaitset võimalike tehingukahjude eest. See koosneb EIP omakapitalist tehtud 5 miljardi suurusest eraldisest ja kuni 16 miljardi euro (ülemmäär) suurusest ELi eelarve garantiist (EFSI ELi garantii). EFSI ELi garantii on antud EIP-le vastavalt ELi ja EIP vahelisele lepingule (edaspidi „EFSI leping“).

Käesolevas punktis avalikustatud EFSI tingimuslike kohustustega seotud summad, k.a garantii ülemmäär, põhinevad 31. detsembril 2017 kehtinud EFSI lepingul. Tuleb märkida, et muudetud EFSI määrus (määrus (EL) 2017/2396), mis võeti vastu detsembris 2017, võimaldas suurendada EFSI ELi garantiid 26 miljardi euroni. EFSI lepingut muudeti sellele vastavalt märtsis 2018.

EFSI tegevus on suunatud taristule ja innovatsioonile (teostaja on EIP) (13 miljardi euro suurune EFSI ELi garantii) ja VKEdele (teostaja on Euroopa Investeerimisfond) (3 miljardi euro suurune EFSI ELi garantii). Kummalgi suunal on võlaportfell ja omakapitali investeeringute portfell. Euroopa Investeerimisfond tegutseb kokkuleppel EIPga EIP garantii alusel, millel on EFSI lepingu alusel edasigarantii EFSI ELi garantii näol.

EFSI ELi garantii kasutamist EFSI rakendamisel valvab konsensuse alusel tegutsev neljaliikmeline juhtnõukogu. Neljast liikmest kolm määrab komisjon ja ühe EIP. Vastavalt muudetud EFSI määrusele koosneb EFSI juhatus viiest liikmest, sh üks Euroopa Parlamendi nimetatud hääleõiguseta liige. Juhatus võtab otsuseid vastu konsensuse alusel; kui konsensust ei ole võimalik saavutada, võetakse otsused vastu ühehäälselt hääleõigusega liikmete poolt. EFSI juhatus ei tee investeerimisotsuseid.

ELil ja EIP-l on EFSI raames erinevad rollid. Operatsioone (võla- ja omakapitaliinvesteeringuid) rahastab EIP, kelle koosseisu EFSI kuulub. EIP võtab selleks vajalikud vahendid laenuks kapitaliturgudelt. EIP teeb taristu ja innovatsiooni suuna investeerimisotsused sõltumatult ning haldab operatsioone kooskõlas oma eeskirjade ja menetlustega. Sama kehtib EIFi hallatavate VKEde tegevussuuna tehingute puhul.

Et tagada EFSI raames tehtavate investeeringute püsiv keskendatus turutõrgete kõrvaldamisele, mis takistavad investeerimist ELis, ja et neil oleks õigus olla kaitstud ELi garantiiga, on loodud sihtotstarbeline juhtimisstruktuur. Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee vaatab läbi kõik EIP poolt taristu ja innovatsiooni tegevussuuna raames pakutavad projektid, et teha kindlaks nende õigus ELi garantiile. Kui tehing tunnistatakse EFSI garantiikõlblikuks tehinguks, tehakse otsus jätkata projekti ja selle haldamist EIP tavapärase projektitsükli ja juhtimisprotsessi raames. VKEde tegevussuuna puhul piirdub investeeringute komitee roll konsulteerimisega EFSI juhatuse ja EFSI tegevdirektori poolt heaks kiidetavate VKEde tegevussuuna toodete kirjelduse asjus.

ELi roll on anda ELi eelarve garantii osale võimalikest kahjudest, mis EIP võib kanda võla- ja omakapitaliinstrumentidesse investeerimisel. Seega EL ei sekku EFSI tehingute valikusse ja haldamisse, ei investeeri EFSI tehingutesse ega ole otsene lepinguosaline alusvaraks olevate finantsinstrumentide suhtes. Kuna kontrollikriteeriumid ning ELi raamatupidamiseeskirjadest (ja rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest) tulenevad raamatupidamislikud nõuded konsolideerimisele ei ole täidetud, ei kajastu asjaomased tagatud varad ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

EFSI raames EIP-le antud ELi garantii on vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele kajastatud taristu ja innovatsiooni tegevussuunal finantstagatise kohustusena, VKEde tegevussuunal võlaportfelli finantseraldisena ning mõlema omakapitali investeeringute portfelli puhul tuletisinstrumendina (finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina) Peale selle on käesolevas punktis kajastatud antud EFSI garantiiga seotud tingimuslik kohustus kajastatud.

EFSI taristu ja innovatsiooni suuna võlaportfelli raames katab ELi garantii peamiselt tavalaene ja garantiisid sisaldava EIP rahastamistehingute portfelli esimese järjekoha kahju. ELi garantii realiseeritakse, kui võlgnik ei suuda makset tähtajaks teha, või võla restruktureerimise puhul. ELi garantii makstakse tagasi proportsionaalselt ELi võetud riskiga, jagades EIP ja ELi vahel riskidega seotud tulud, mille EIP saaks tagatud tehingutelt. ELi tulud peaksid esmalt katma kahjud tagatud tehingutest. ELi garantii kajastatakse seepärast finantstagatise kohustusena ja selle väärtuseks on õiglane väärtus selle esmakordsel kajastamisel, milleks on saada olevate lisatasude (ELi tulud) nüüdispuhasväärtus. Järgnevatel bilansipäevadel on finantstagatise kohustuse väärtuseks kas eeldatava kahju suurus või esmakordse kajastamise väärtus, sõltuvalt sellest, kumb on suurem, millest on lahutatud tulu kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane. Finantstagatise kohustus on kajastatud ilma ELi veel saamata tuludeta – 31. detsembri 2017 seisuga null – vt lisade punkt 2.11.3.

2.11.3

EFSI taristu ja innovatsiooni suuna omakapitali investeeringute portfell koosneb otsestest või kvaasiomakapitali investeeringutest ja allutatud laenudest ning EIP investeeringute risk jaguneb võrdselt tema ja ELi vahel. Seega katab ELi garantii ELi poolt tagatud omakapitaliinvesteeringute osa, väärtuse negatiivsed kohandused (realiseerimata kahjum) kõigil bilansipäevadel, realiseerunud kahjumi ennetähtaegsel investeeringust väljumisel ja EIP rahastamiskulud. Juhtudel, kui sellise investeeringu väärtus, mille väärtust on negatiivselt kohandatud, järgnevatel aruandepäevadel kasvab, hüvitab EIP ELile kuni investeeringu esialgse kulu suuruse summa. Ennetähtaegsel investeeringust väljumisel on ELil samuti õigus algset kulu ületavale investeeringutulule. ELi garantii makstakse hüvitist EIP tagatud tehingute tuludest, nagu intressid, dividendid ja realiseerunud kasum. Arveldamine ELi ja EIP vahel toimub kord aastas pärast puhaskahjumi ja -kasumi mahaarvamist.

EL tagab EFSI VKEde tegevussuuna omakapitali investeeringute portfelli raames investeeringuid riskikapitali- ja erakapitalifondidesse, mida rahastab EIP ning mida algatab ja haldab EIF. ELi garantii antakse portfellipõhiselt kahele portfellile: allsuund 1 ja allsuund 2. EFSI garantiist kaetakse tagatud investeeringute väärtuse langus, neist tulenev realiseerunud kahju ja EIP rahastamiskulud. ELil on õigus tagatud omakapitalitehingutega võetud riski hüvitamisele dividendide ja realiseeritud kasumi kujul. Allsuuna 2 raames investeerib samasse omakapitali investeeringute portfelli ka ELi programm „Horisont 2020“ (ELi rahastatud Horisont 2020 investeeringut arvestatakse ELi raamatupidamisarvestuses müügivalmis finantsvarana) ja kannab esimesed investeeringukahjud, kuna edasised kahjud katavad ELi garantii ja EIF.

EFSI omakapitali investeeringute portfellile antud EFSI garantii on liigitatud tuletisinstrumendiks ja see on kajastatud finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina. 31. detsembril 2017 oli EFSI omakapitali investeeringute portfellile antud EFSI garantii õiglane väärtus 16 miljonit eurot – vt lisade punkt 2.4.2.

2.4.2

Nimetatud tingimuslik kohustus hõlmab programmide COSME, Horisont 2020, CCS ja EaSI tehingute osa, mis on tagatud EFSI ELi garantiiga VKEde tegevussuuna portfelli raames.

ELi garantii maksed teeb EFSI tagatisfond – vt lisade punkt 2.4.1. 2017. aasta lõpu seisuga moodustasid tagatisfondi varad kokku 3,5 miljardit eurot (2016. aastal 1 miljard eurot). Kohustused on võetud veel 2,6 miljardi euro kohta (2016. aastal 2,4 miljardit eurot), mis on aga veel välja maksmata ja on kajastatud punktis 5.1 täitmata kulukohustustena.

2.4.1

5.1

4.1.2.   
  Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku | Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | 47 456 | — | 47 456 | 47 456 | — | 47 456 |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 3 114 | — | 3 114 | 4 272 | — | 4 272 |
| Makromajanduslik finantsabi | 3 924 | 460 | 4 384 | 2 964 | 1 313 | 4 277 |
| Euratom | 250 | 250 | 500 | 252 | 300 | 552 |
| Kokku | 54 744 | 710 | 55 454 | 54 944 | 1 613 | 56 557 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

3 114

3 114

—

3 114

3 114

4 272

4 272

—

4 272

4 272

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

Euratom

Euratom

250

250

250

250

500

500

252

252

300

300

552

552

Kokku

Kokku

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

ELi eelarvest on tagatud laenud, mida komisjon võtab laenude andmiseks liikmes- ja kolmandatele riikidele kompensatsioonitehingute raames. Need võetud laenud on juba kajastatud ELi bilansis kohustustena – vt lisade punkt 2.11.1. Kui aga vastastikuste võetud laenude arvel antud laenude tagasimaksmisel peaks ilmnema viivitusi, peab vastavalt nõukogu määrusele nr 609/2014 artiklile 14 kandma viibiva summa täieliku kulu ELi eelarve:

2.11.1

| — | võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ning |
| --- | --- |

—

makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ning

2.4.1

| — | Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute garantiidest, tagab neid tagatisfond. |
| --- | --- |

—

Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute garantiidest, tagab neid tagatisfond.

Likvideeritava ESTÜ laenud, mis on antud laenuks võetud vahendite arvel, ei ole tagatud ELi eelarve garantiiga, vaid likvideeritava ESTÜ finantsvaradega – vt lisade punkt 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  ELi finantsinstrumentidele antud garantiid

ELi finantsinstrumentidele antud garantiid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Programm „Horisont 2020“ | 1 297 | 921 |
| Riskijagamisrahastu | 654 | 711 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 490 | 465 |
| Muud | 32 | 3 |
| Kokku | 2 473 | 2 101 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

1 297

1 297

921

921

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

654

654

711

711

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

490

490

465

465

Muud

Muud

32

32

3

3

Kokku

Kokku

2 473

2 473

2 101

2 101

Nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 140 lõikes 3, ei tohi rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud ja ELi finantsvastutus ühelgi juhul ületada selle jaoks võetud asjaomase eelarvelise kulukohustuse summat, misläbi välistatakse tingimuslikud kohustused eelarvele. Praktikas tähendab see, et neil kohustustel on kas vaste bilansi aktivapoolel või nad on tagatud täitmata eelarveliste kulukohustusega, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud. Need tingimuslikud kohustused on kajastatud ilma neile tehtud finantseraldisteta – vt lisade punkt 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Kohtuasjad

Kohtuasjad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Trahvid | 3 242 | 1 834 |
| Põllumajandus | 1 737 | 1 711 |
| Ühtekuuluvus | 3 | 3 |
| Muud | 481 | 600 |
| Kokku | 5 463 | 4 148 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Trahvid

Trahvid

3 242

3 242

1 834

1 834

Põllumajandus

Põllumajandus

1 737

1 737

1 711

1 711

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

3

3

3

3

Muud

Muud

481

481

600

600

Kokku

Kokku

5 463

5 463

4 148

4 148

Trahvid

Trahvid

Kõnealune summa seondub peamiselt trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mille trahvitud äriühingud on ajutiselt tasunud, kuid on edasi kaevatud või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus, või kuni apellatsiooniperioodi lõpuni. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

Kui EL peaks kaotama ühegi nendest määratud trahvidega seotud kohtuasjadest, ei tekita see kulu ELi eelarvele, sest need trahvid on ajutiselt tasutud. Seda raha hoitakse kas spetsiaalsetel pangakontodel (vt lisade punkt 2.8) või selleks spetsiaalselt loodud fondis (BUFI fond; vt lisade punkt 2.4.1). Trahvide summa kajastatakse tuluna alles siis, kui need muutuvad lõplikuks (finantsmääruse artikkel 83).

2.8

2.4.1

Põllumajandus

Põllumajandus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

Muud kohtuasjad

Muud kohtuasjad

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

4.2.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 352 | 369 |
| Muud tagatised | 22 | 28 |
| Muud tingimuslikud varad | 34 | 34 |
| Kokku | 409 | 431 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Saadud tagatised:

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

Täitmistagatised

352

352

369

369

Muud tagatised

Muud tagatised

22

22

28

28

Muud tingimuslikud varad

Muud tingimuslikud varad

34

34

34

34

Kokku

Kokku

409

409

431

431

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.   EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED

Käesolevas lisas ei anta teavet 31. detsembri 2017 seisuga eksisteerinud kohustuste, vaid eelarvemenetluse ja tulevaste rahastamisvajaduste kohta.

Liikmesriikide vahel kokku lepitud mitmeaastases finantsraamistikus määratletakse programmid ning sätestatakse rubriikide kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad ja maksete assigneeringute kogusummad, mille ulatuses EL võib võtta eelarvelisi ja juriidilisi kohustusi ja seega teha makseid seitsme aasta jooksul – vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 1.1.

Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on kinnitanud nõukogu (liikmesriigid) Euroopa Parlamendi nõusolekul. Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva määruse nr 1306/2013 artiklis 16 on sätestatud otsene seos EAGFi kulude ja mitmeaastane finantsraamistiku määruse vahel. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ka asjaomased EAGFi kulude alusaktid, milles on sätestatud kulud liikmesriigiti kogu perioodiks 2014–2020.

Juriidilised kohustused vastavad kinnitatud programmidele, projektidele, kokkulepetele ja lepingutele ning on seega ELi jaoks juriidiliselt siduvad. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille kaudu eelarvevahendite käsutaja võtab (ELi nimel) kohustuse, millest tuleneb eelarve kulu (finantsmääruse artikkel 85).

Eelarveline kulukohustus võetakse põhimõtteliselt enne juriidilist kohustust, kuid mõnede mitmeaastaste programmide/projektide puhul on see vastupidi – asjaomased eelarvelised kulukohustused, kui alusakt nii ette näeb, võetakse mitme aasta jooksul iga-aastaste osamaksetena. Näiteks ühtekuuluvuspoliitika puhul nähakse ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013) artiklis 76 ette, et komisjoni otsus, millega programm vastu võetakse, kujutab endast juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses, kuid liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Muud õiguslikud alused võivad sisaldada samalaadseid sätteid. Sel põhjusel võib olla summasid, mille EL on kohustunud maksma, kuid mille puhul ei ole eelarvelist kulukohustust veel tehtud – vt lisade punktid 5.2 ja 5.3 allpool.

5.2

5.3

Eelarvelisi kulukohustusi, mis on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud, nimetatakse täitmata kulukohustusteks (pr k „Reste à Liquider“, RAL). Nende alla kuulvad programmid ja projektid, sageli mitmeaastased, mis on kinnitatud, aga veel (täielikult) rakendamata. Need kujutavad tulevaste aastate maksekohustusi. Kuna finantsaruanded koostatakse tekkepõhiselt, kuid eelarve täitmise aruanded koostatakse kassapõhiselt, siis on osale kõigist täitmata kulukohustustest juba tekkinud kulud. Need on kajastatud bilansis kohustusena (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13). Nende kulude arvutus põhineb laekunud kulunõuetel/arvetel ja selle programmi või projekti prognoositaval täitmisel, mille kulude kohta ei ole ELi veel teavitatud – vt lisade punkt 5.1 allpool. Kui täitmata kulukohustustega seotud maksed kord pärast 31. detsembrit 2017 tehakse, lõpetatakse kohustuse kajastamine bilansis. Veel kuluna arvestamata täitmata kulukohustuste osa ei sisaldu kohustustes. Need on eraldi avaldatud allpool.

2.12

2.13

5.1

Allpool esitatu kujutab endast seega summasid 31. detsembri 2017 seisuga, mille EL on kohustunud tasuma vastavalt lepinguliste kohustuste täitmisele, ja mis kuuluvad seepärast rahastamisele tulevastest ELi eelarvetest.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 5.1 | 221 391 | 189 881 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames | 5.2 | 211 688 | 276 351 |
| Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades | 5.3 | 20 030 | 22 275 |
| Kokku | | 453 109 | 488 507 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2017

31.12.2016

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

5.1

5.1

221 391

221 391

189 881

189 881

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

5.2

5.2

211 688

211 688

276 351

276 351

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

5.3

5.3

20 030

20 030

22 275

22 275

Kokku

Kokku

453 109

453 109

488 507

488 507

5.1.   TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 221 391 | 189 881 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

221 391

221 391

189 881

189 881

Eespool avaldatud summa (267 258 miljonit eurot) moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused (vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 4.4), millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud bilansis kohustustena ja tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Nagu eespool selgitatud, on need mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

Tuleks märkida, et tasaarvestamata eelmakseks olevad ettemaksed moodustasid 31. detsembri 2017 seisuga kokku 49 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.5). Need on makstud eelarvelised kulukohustused, mis vähendavad täitmata kulukohustusi, kuid mille puhul loetakse makstud summasid kuni lepinguliste kohustuste täitmiseni ikka veel ELi ja mitte saaja omaks. Seega on need nagu eespool loetletud täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

2.5

5.2.   EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Fondid | Finantsraamistik 2014–2020 (A) | Võetud juriidilised kohustused (B) | Eelarvelised kulukohustused (C) | Kulukohustuste vabastamine (D) | Jääk mitmeaastane finantsraamistiku raames (=A–C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (=B–C+D) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 262 058 | 262 058 | 140 302 | — | 121 756 | 121 756 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 91 991 | 91 991 | 51 813 | — | 40 178 | 40 178 |
| Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 3 814 | 3 814 | 2 114 | — | 1 699 | 1 699 |
| ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID | 357 862 | 357 862 | 194 229 | — | 163 633 | 163 633 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond | 99 343 | 99 343 | 56 401 | — | 42 942 | 42 942 |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | 5 749 | 5 749 | 3 210 | — | 2 539 | 2 539 |
| RUBRIIK 2: LOODUSVARAD | 105 093 | 105 093 | 59 611 | — | 45 482 | 45 482 |
| Varjupaiga- ja Rändefond | 5 391 | 4 233 | 2 794 | — | 2 597 | 1 439 |
| Sisejulgeolekufond | 2 812 | 2 635 | 1 500 | — | 1 311 | 1 134 |
| RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS | 8 202 | 6 868 | 4 294 | — | 3 908 | 2 573 |
| Kokku | 471 157 | 469 822 | 258 134 | — | 213 023 | 211 688 |

Miljonites eurodes

Fondid

Finantsraamistik 2014–2020 (A)

Võetud juriidilised kohustused (B)

Eelarvelised kulukohustused (C)

Kulukohustuste vabastamine (D)

Jääk mitmeaastane finantsraamistiku raames (=A–C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (=B–C+D)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

262 058

262 058

140 302

—

121 756

121 756

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

91 991

91 991

51 813

—

40 178

40 178

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

3 814

3 814

2 114

—

1 699

1 699

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

357 862

357 862

357 862

357 862

194 229

194 229

—

163 633

163 633

163 633

163 633

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

99 343

99 343

56 401

—

42 942

42 942

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

5 749

5 749

3 210

—

2 539

2 539

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

105 093

105 093

105 093

105 093

59 611

59 611

—

45 482

45 482

45 482

45 482

Varjupaiga- ja Rändefond

Varjupaiga- ja Rändefond

5 391

4 233

2 794

—

2 597

1 439

Sisejulgeolekufond

Sisejulgeolekufond

2 812

2 635

1 500

—

1 311

1 134

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

8 202

8 202

6 868

6 868

4 294

4 294

—

3 908

3 908

2 573

2 573

Kokku

Kokku

471 157

471 157

469 822

469 822

258 134

258 134

—

213 023

213 023

211 688

211 688

Need on juriidiline kohustus teha makse, mille EL võttis eelarve jagatud täitmisega seotud rakenduskavade vastuvõtmisel. Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 84 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 76 on sätestatud:

„Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga programmi tulemusreserviga seotud eelarvelised kulukohustused määratakse programmi muudest eraldisest eraldi.“

Eelnev tabel algab mitmeaastase finantsraamistiku kogusummaga (veerg A) ja kajastav juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja informatsiooniks 2014.-2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud ülemmääradest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi, alamrubriik 1B ning rubriigid 2 ja 3. Kõnealused juriidilised kohustused kujutavad endast seega tasumata summasid, mille EL peab siduma eelarveliste kulukohustusega ja tasuma pärast 31. detsembrit 2017. Veerus B on esitatud komisjoni võetud juriidilised kohustused aasta lõpu seisuga ja veerus C on seoses nende juriidiliste kohustuste kohaselt tehtud eelarvelised kulukohustused aasta lõpu seisuga. 31. detsembri 2017 seisuga kulukohustusi vabastatud (veerg D) ei olnud.

5.3.   OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 12 676 | 13 799 |
| Copernicuse programm | 1 841 | 2 393 |
| ITER | 1 496 | 1 891 |
| Galileo | 253 | 523 |
| Kalanduskokkulepped | 133 | 247 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 2 577 | 2 419 |
| Muud lepingulised kohustused | 1 054 | 1 003 |
| Kokku | 20 030 | 22 275 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

31.12.2016

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

12 676

12 676

13 799

13 799

Copernicuse programm

Copernicuse programm

1 841

1 841

2 393

2 393

ITER

ITER

1 496

1 496

1 891

1 891

Galileo

Galileo

253

253

523

523

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

133

133

247

247

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

2 577

2 577

2 419

2 419

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

1 054

1 054

1 003

1 003

Kokku

Kokku

20 030

20 030

22 275

22 275

Need summad kujutavad pikaajalisi juriidilisi kohustusi, mis ei olnud aasta lõpuks veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need siduvad kohustused kantakse eelarvesse ja tasutakse tulevastel aastatel iga-aastaste osamaksetena.

Teatavaid olulisi programme (vt allpool) võidakse vastavalt finantsmääruse artikli 85 lõikele 4 rakendada iga-aastaste osamaksetena. See võimaldab ELil võtta juriidilisi kohustusi (kirjutada alla toetuslepingutele, delegeerimislepingutele ja hankelepingutele), mis ületavad konkreetse aasta olemasolevaid kulukohustuste assigneeringuid. Seepärast võib suur osa käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kohastest üldistest eraldistest olla juba kulukohustustega seotud. See kehtib eelkõige järgmiste programmide suhtes:

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu annab finantsabi üleeuroopalistele võrkudele, et toetada ühishuviprojekte transpordi, telekommunikatsiooni ja energiataristu sektoris. Euroopa ühendamise rahastu programmi transpordi valdkonna juriidilised kohustused hõlmavad aastaid 2014–2020 ja energeetika valdkonna omad perioodi kuni 2021. aastani. Nende kohustuste õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013), mille artiklis 19 nähakse ette iga-aastaste osamaksete kasutamine.

Copernicuse programm

Copernicuse programm

Copernicuse programm on Maa seire Euroopa programm – vt ka lisade punkt 2.2. Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrusele (EL) nr 377/2014 (ELT L 122/44, 24.4.2014) alla delegeerimislepingutele Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA), EUMETSATi ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskusega. Määruse 377/2014 artiklis 8 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

Need kulukohustused on mõeldud ITERi rajatiste tulevase rahastamisvajaduse katmiseks kuni 2021. aastani. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika agentuuri (Fusion for Energy) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Need kulukohustused on tehtud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsuse (Euratom) nr 791/2013 (millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised) alusel. ITER loodi selleks, et hallata ja soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. ITER hõlmab ELi, Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike.

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisade punkt 2.2. Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1285/2013 (ELT L 347/1, 20.12.2013) alusel alla delegeerimislepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga. Määruse (EL) 1285/2013 artiklis 9 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealused kulukohustused on võetud 2020. aastani kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel. Need kulukohustused on tehtud nõukogu otsustel iga kolmanda riigi kohta (näiteks nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 1894/2015 Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta; ELT L 277, 22.10.2015). Need on konkreetsed rahvusvahelised lepingud, mis tähendavad mitmeaastaseid õigusi ja kohustusi.

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul vastavalt asjaomastele lepingutele tasumisele kuuluvad minimaalsed summad on järgmised:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Minimaalsed rendimaksed |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 374 | 1 106 | 1 078 | 2 558 |
| IT ja muud seadmed | 7 | 13 | 0 | 21 |
| Kokku | 380 | 1 120 | 1 078 | 2 577 |

Miljonites eurodes

Minimaalsed rendimaksed

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Hooned

Hooned

374

374

1 106

1 106

1 078

1 078

2 558

2 558

IT ja muud seadmed

IT ja muud seadmed

7

7

13

13

0

0

21

21

Kokku

Kokku

380

380

1 120

1 120

1 078

1 078

2 577

2 577

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad on summad, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurim siin sisalduv summa (175 miljonit eurot) on seotud Euroopa Parlamendi ehituslepingutega.

6.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, Euratomi meetmete ning likvideeritava ESTÜ laenuks võetud vahenditest antud laenude kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, Euratomi meetmete ning likvideeritava ESTÜ laenuks võetud vahenditest antud laenude kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid;

| — | eelarveliste tagatisfondides (välistegevuse tagatisfond ja EFSI tagatisfond) hoitav vara ning |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatisfondides (välistegevuse tagatisfond ja EFSI tagatisfond) hoitav vara ning

| — | eelarvest rahastatud finantsinstrumendid. |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud finantsinstrumendid.

6.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski

| — | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

—

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| — | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

—

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

6.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

ELi eelarve täitmine toetub üha enam rakenduskavade rahastamisvahendite kasutamisele. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui eelarve täitmise tavapärasest meetodi puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis antud juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik makse saaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. Selline ELi eelarve kasutamine suurendab kasutada olevate vahendite mõju. Lisateave kõnealuste summade kohta on esitatud lisade punktis 2.4.1.

2.4.1

Enamikele rahastamisvahenditele on omane, et rakendamine on Euroopa Komisjoni ja finantsasutuse vahelise kokkuleppe alusel delegeeritud kas Euroopa Investeerimispanga grupile (sealhulgas EIF) või teistele finantsasutustele. Kõnealuste finantsasutustega sõlmitud kokkulepped hõlmavad vahendajate suhtes kohaldatavaid rangeid tingimusi ja kohustusi eesmärgiga tagada ELi vahendite nõuetekohane haldamine ja aruandlus. Pärast seda, kui osamakse teatavasse rahastamisvahendisse on kindlaks määratud, kantakse summad üle finantsasutuse spetsiaalselt loodud pangakontole (st usalduskonto). Finantsasutused võivad sõltuvalt asjaomasest rahastamisvahendist kasutada usalduskontol olevaid vahendeid laenude andmiseks, emiteerida võlainstrumente, investeerida omakapitaliinstrumentidesse või katta sissenõutud tagatisi. Rahastamisvahenditest saadav tulu tuleb üldiselt ELi eelarvesse tagasi maksta.

Kõnealuste rahastamisvahenditega seotud risk piirdub nende aluseks olevate lepingute kohaselt ülemmääraga, mis on rahastamisvahendile ette nähtud eelarvestatud summa. Kuna komisjon kannab sageli „esimese järjekoha kahju“ ning rahastamisvahendite eesmärk on rahastada kõrgema riskiga abisaajaid (kellel on raskusi rahastamise saamisega kommertspankadelt), on tõenäoline, et ELi eelarve jaoks tekib mingis ulatuses kahjusid.

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Järgmisi finantsvara ja -kohustuste klasse ei kajastata õiglases väärtuses: raha ja raha ekvivalendid, laenud, kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded, võlad ja muud amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustused. Nende finantsvarade ja -kohustuste bilansilise jääkmaksumuse suhtes ollakse seisukohal, et see on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele nõukogu ja Euroopa Parlamendi määrusele, nõukogu otsustele ning, kui need on olemas sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmise ja andmise ning sularahahalduse menetlusi käsitlevad käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Üldjuhul intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse tavaliselt laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone. Antud ja võetud laenude tingimuste omavahelist vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega nr 804/2016) ning finantsmääruses ja selle kohaldamiseeskirjades.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetehingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni sularahahalduse ja maksetehingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Suunised ja menetluskord käsitlevad mitmesuguseid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja likviidsuse juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning neile vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja parimate tavade kohta.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud portfelli BUFI. Portfelli peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki trahvitud üksusi võrdselt, pakkudes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahalduse suunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks sularahahaldust käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et:

| — | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

—

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| — | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal trahvide algsumma. |
| --- | --- |

—

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal trahvide algsumma.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused liikmesriikide keskpankades, riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud või riigiülesed asutused.

Finantstagatised

Finantstagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisade punkt 2.6.1.2). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.2

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni ja EIP 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008 ja 9. novembrist 2010. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1017 (muudetud 13. detsembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/2396). Fondi varahalduse eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsuses C(2016) 165. Hallatavad varad peavad pakkuma piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

6.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 |
| USD | GBP | DKK | SEK | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Laenud
   (10) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Võlgnevused | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Kokku | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

USD

GBP

DKK

SEK

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Laenud
   (10)

Laenud

10

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Võlgnevused

Võlgnevused

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Kokku

Kokku

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Laenud
   (10) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Võlgnevused | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Kokku | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

USD

GBP

DKK

SEK

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Laenud
   (10)

Laenud

10

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Võlgnevused

Võlgnevused

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Kokku

Kokku

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

Kui euro oleks tugevnenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |

Miljonites eurodes

Eelarveaasta tulem

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Netovara |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2017 | (5) | (5) | (2) | (5) |
| 31.12.2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |

Miljonites eurodes

Netovara

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2017

31.12.2017

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

31.12.2016

31.12.2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

Kui euro oleks nõrgenenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |

Miljonites eurodes

Eelarveaasta tulem

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Netovara |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2017 | 7 | 6 | 2 | 6 |
| 31.12.2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |

Miljonites eurodes

Netovara

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2017

31.12.2017

7

7

6

6

2

2

6

6

31.12.2016

31.12.2016

9

9

6

6

2

2

5

5

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning sel juhul ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Kooskõlas nõukogu määrusega nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega nr 804/2016) hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud eespool osutatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed USA dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Selle fondi finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub. Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Peamiselt laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond arveldab praegu nii eurodes kui ka USA dollarites. 2016. aasta detsembris tehti esimesed USA dollarites nomineeritud investeeringud kindla intressimääraga võlakirjadesse (USA riigivõlakirjad), et parandada tootlust ja hajutada tururiski positsiooniga USA turul. Valuutariski hallatakse tuletislepingute (valuutaforvardlepingud) sõlmimisega, millega kaitstakse USA dollarites investeeringuportfelli turuväärtust. Maandamata riskiga valuutapositsiooni ülempiiriks on määratud 1 % portfelli koguväärtusest sihttaseme ja vahendite iga-aastaste strateegiliste jaotuste raames. Nii käivitaks USA dollarites investeeringute turuväärtuse kõikumine üle 1 % piiri tasakaalustamismüügi (uue sama- või vastassuunalise forvardlepingu), et kaitstavat positsiooni vastavalt kohandada või taastada. Riskide maanduse kohandamist võivad ajendada ka euro/USD vahetuskursi muutused.

6.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Järgmises tabelis esitatakse teave müügivalmis finantsvarade intressimäära tundlikkuse näitaja kohta, eeldades intressimäärade võimalikuks muutuseks +/- 100 baaspunkti (1 %).

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides | Mõju netovarale |
| 31.12.2017: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (359) |
| -100 | 382 |
| 31.12.2016: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (291) |
| -100 | 313 |

Miljonites eurodes

Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides

Mõju netovarale

31.12.2017: Müügivalmis finantsvarad

31.12.2017: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(359)

(359)

-100

-100

382

382

31.12.2016: Müügivalmis finantsvarad

31.12.2016: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(291)

(291)

-100

-100

313

313

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske samasuguste lepingutingimustega antud laenud (kompensatsioonitehingud).

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Intressimäär arvutatakse aga erinevate pangakontode saldode alusel. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Liikmesriikide keskpankades olevad kontod võib välja maksta iga institutsiooni poolt kohaldatava ametliku kursi alusel. Kuna mõned väljamaksed neilt kontodelt võivad olla praegu negatiivsed, on kehtestatud nende kontode saldode minimeerimiseks likviidsuse juhtimise menetlused.

Peale selle on omavahendite kontod vastavalt nõukogu määrusele nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega nr 804/2016) kaitstud negatiivse intressi mõju eest.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Kommertspankade poolt kohaldatav kurss võrdub tavaliselt lepingu alusel nulliga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, mille keskmine kestus on 2,6 aastat.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, kusjuures kogu portfelli keskmine kestus on 2,93 aastat.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, kusjuures kogu portfelli keskmine kestus on 3,5 aastat.

6.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Summad, mis kujutavad endast aruandlusperioodi lõpul ELi jaoks krediidiriski, on vastavalt lisade punktis 2 esitatule rahastamisvahendite puhasväärtus.

2

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta |
| Antud laenud | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 23 | 23 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |
| Antud laenud | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 0 | 0 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |

Miljonites eurodes

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Antud laenud

Antud laenud

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

23

23

23

23

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Antud laenud

Antud laenud

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

0

0

0

0

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

1–5 aastaste nõuete ja sissenõutavate summade hulka kuulub konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid 278 miljoni euro ulatuses (2016. aastal 870 miljonit eurot), mis on suures osas kaetud pangatagatistega, ja seega on komisjon krediidirisk madal. Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele.

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2017 |
| Müügivalmis (11) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (12) | Laenud ja nõuded (13) | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 8 068 | 16 | 3 132 | 19 261 | 30 477 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 1 794 | — | 23 879 | 3 977 | 29 650 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 186 | — | 28 041 | 463 | 30 691 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | — | — | 4 087 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 59 139 | 24 090 | 95 293 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | |
| Grupp 1 | — | 6 | 4 745 | 21 | 4 772 |
| Grupp 2 | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 4 746 | 21 | 4 773 |
| Kokku | 12 048 | 23 | 63 885 | 24 111 | 100 067 |

Miljonites eurodes

31.12.2017

Müügivalmis (11)

11

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (12)

12

Laenud ja nõuded (13)

13

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

8 068

8 068

16

16

3 132

3 132

19 261

19 261

30 477

30 477

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

1 794

1 794

—

23 879

23 879

3 977

3 977

29 650

29 650

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2 186

2 186

—

28 041

28 041

463

463

30 691

30 691

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

—

—

4 087

4 087

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

59 139

59 139

24 090

24 090

95 293

95 293

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Grupp 1

Grupp 1

—

6

6

4 745

4 745

21

21

4 772

4 772

Grupp 2

Grupp 2

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

4 746

4 746

21

21

4 773

4 773

Kokku

Kokku

12 048

12 048

23

23

63 885

63 885

24 111

24 111

100 067

100 067

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| | Müügivalmis (11) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (12) | Laenud ja nõuded (13) | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | |
| Grupp 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Grupp 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Kokku | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

Müügivalmis (11)

11

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (12)

12

Laenud ja nõuded (13)

13

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Grupp 1

Grupp 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Grupp 2

Grupp 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Kokku

Kokku

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

Eespool olev tabel ei hõlma ilma välisreitinguta omakapitaliinstrumentide kujul müügivalmis finantsvarasid. Eespool nimetatud nelja riskikategooria aluseks on põhimõtteliselt väliste reitinguagentuuride reitingukategooriad, mis on järgmised:

| — | Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed

| — | Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed

| — | Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed

| — | Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody's mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody's mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed

EL kasutab nimetatud välisagentuuride reitingukategooriaid eelkõige finantsinstrumentide ja kommertspankade võrdlusvahendina, kuid võib üksikjuhtumite analüüsimise järel hoida vahendeid mõnes eespool nimetatud riskikategoorias isegi siis, kui üks või enam eespool nimetatud reitinguagentuuridest on asjaomase vastaspoole reitingut alandanud. Ilma reitinguta vastaspoolte puhul hõlmab 1. rühm varasemate makseviivitusteta võlgnikke ja 2. rühm varasemate makseviivitustega võlgnikke.

Eespool muude kui investeerimisjärgu liigitatud laenude ja nõuetena esitatud summad on seotud peamiselt komisjoni poolt finantsraskustes liikmesriikidele makstud finantstoetuse laenudega ning teatavate liikmesriikide suhtes omavahendeid käsitlevate määruste või teiste õigusaktide alusel esitatud nõuetega. Raha all kajastatud summad on seotud riigikassas või liikmesriikide keskpankades avatud omavahendite pangakontodega, et hoida omavahendite osamaksusid vastavalt eespool osutatud määruses ette nähtule. Komisjon võib neid kontosid kasutada ainult eelarve täitmisest tulenevate rahanõudluse katmiseks.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel välistegevuse tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu.

Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2017. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 0,76 %. See tähendab, et 31. detsembri 2017 seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,44 % varu. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Riigikassa

Riigikassa

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega nr 804/2016) kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, võttes arvesse kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmist summat. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitav kogusumma pidevalt väga väike (kokkuvõttes keskmiselt alla 80 miljoni euro, mis jaguneb 21 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularahahalduse vahendite igapäevaste kogusaldodega, mis kõikusid 2017. aastal vahemikus 4 miljardit kuni 40 miljardit eurot, ning 2017. aastal komisjoni kontodelt tehtud maksete kogusummaga, mis ületab 134 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et võtta hoiule ajutiselt makstavaid trahve, nõutakse üldjuhul ka pikaajalist A (S&P või sellega võrdväärset) krediidireitingut ja lühiajalist A-1 (S&P või sellega võrdväärset) krediidireitingut. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud (alates 2010. aastast määratud) trahvidest tehtavate investeeringutega riigi võlakohustustesse võtab komisjon endale krediidiriski. Riski kontsentratsioon on suurim Prantsusmaa puhul, kelle arvele langeb 26 % portfellist. Viie suurima riskipositsiooniga riigi (Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Saksamaa ja Belgia) arvele langeb kokku 72 % investeeringuportfellist. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A- (S&P või samaväärne).

Finantstagatised

Finantstagatised

Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika tagab komisjonile kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Portfelli krediidiriski positsiooni piiramiseks on kokku lepitud varahaldussuunised ja/või investeerimisstrateegia, milles on ette nähtud teatavad piirid ja piirangud. Sellised piirid ja piirangud hõlmavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, absoluutseid nominaalseid krediidilimiite sõltuvalt emitendi kategooriast, suhtelisi riskide kontsentreerumise piirmäärasid sõltuvalt emitendi kategooriast ja riskide kontsentreerumise piirmäärasid emissiooni kohta. Kõigil investeeringutel on vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Varahaldussuunised, risk ja investeerimisstrateegiad määratlevad teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on üldjuhul piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A- (S&P või samaväärne).

31. detsembri 2017 seisuga on Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) kõigi realiseerimata valuutaforvardite ainus vastaspool ja selle kuupäeva seisuga ei ole mingeid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid – tagatisi, tasaarvestuslepinguid ega garantiisid. Aruandeperioodi lõpu seisuga on positiivse õiglase väärtusega välisvaluuta tuletisinstrumentide maksimaalne krediidiriski positsioon võrdne bilansilise jääkmaksumusega.

6.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Võetud laenud | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Võlgnevused | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Muud | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |
| Võetud laenud | (2 094 ) | (18 084 ) | (34 950 ) | (55 128 ) |
| Võlgnevused | (40 005 ) | — | — | (40 005 ) |
| Muud | (189) | (637) | (1 397 ) | (2 222 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | (42 288 ) | (18 721 ) | (36 346 ) | (97 355 ) |

Miljonites eurodes

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Võetud laenud

Võetud laenud

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Muud

Muud

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Võetud laenud

Võetud laenud

(2 094 )

(2 094 )

(18 084 )

(18 084 )

(34 950 )

(34 950 )

(55 128 )

(55 128 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(40 005 )

(40 005 )

—

—

(40 005 )

(40 005 )

Muud

Muud

(189)

(189)

(637)

(637)

(1 397 )

(1 397 )

(2 222 )

(2 222 )

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

(42 288 )

(42 288 )

(18 721 )

(18 721 )

(36 346 )

(36 346 )

(97 355 )

(97 355 )

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (634) | (2) | — | (635) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 638 | — | — | 638 |
| Neto-rahavood seisuga 31.12.2017 | 5 | (2) | — | 3 |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (150) | — | — | (150) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 149 | — | — | 149 |
| Neto-rahavood seisuga 31.12.2016 | (1) | — | — | (1) |

Miljonites eurodes

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

638

638

—

—

638

638

Neto-rahavood seisuga 31.12.2017

Neto-rahavood seisuga 31.12.2017

5

5

(2)

(2)

—

—

3

3

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

149

149

—

—

149

149

Neto-rahavood seisuga 31.12.2016

Neto-rahavood seisuga 31.12.2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib välistegevuse tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega nr 407/2010.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud raha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Liikmesriikide osamaksud laekuvad 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, kuid maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks sellele, vastavalt nõukogu määrusele nr 609/2014 (omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodite ja menetluste kohta; muudetud nõukogu määrusega nr 804/2016) muutuvad liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad (parandus)eelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomase kuu (N kuu) 16. kuupäeva, kasutatavaks alles N+2 kuul, kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada. Selleks et kättesaadavad sularahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Kulude hooajalisuse ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini seirata. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsusjuhtimise töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb peamiselt kõrge likviidsusega väärtpaberitest, mida saab ootamatute raha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on alla üheaastase hoiuste, lõpptähtajaga väärtpaberite ja ujuva intressimääraga võlakirjade osakaal 38 %.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot alla 12 kuise tähtajaga lühiajalises portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2017 seisuga moodustasid need investeeringud (sh raha) 244 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2017 seisuga oli nende instrumentide osakaal 23 %.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb kõrge likviidsusega varadest, mida saab mida saab ootamatute raha väljamaksete katteks ära müüa, sh kõige likviidsemad USA dollarites nomineeritud väärtpaberid – USA riigivõlakirjad, mis moodustasid aruandepäeval 16 % kogu investeeringuportfellist.

Tuletislepingutega arveldamine on kajastatud brutona ja põhineb nende lepingulisel lõpptähtajal. Kohustusi täidetakse USA dollarites nomineeritud varade müümise ja/või vahetustehingute abil, mille juures on võimalik raha väljamaksete tekkimine valuutakursi vahede tõttu.

Seoses tagatisenõuetega ei ole likviidsusjuhtimist vaja, sest praegune valuutariski maandamise tehingute vastaspool on nõus töötama koos komisjoniga ilma lisatagatisi nõudmata.

Muud finantsinstrumendid – valuutaoptsioon

Muud finantsinstrumendid – valuutaoptsioon

31. detsembril 2017 lõppenud aastal sõlmis EL tuletislepingu (valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt antud laenudega (vt lisade punkt 2.11.2). Nagu muude ELi eelarvest rahastatavate finantsinstrumentide puhul, ei tohi ka sellest optsioonist tuleneva ELi kohustuse suurus ületada võetud kohustuse summat, mis leevendab likviidsusriski.

2.11.2

7.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

7.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused, sidusettevõtted ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

7.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

Kategooria 1: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

Kategooria 1:

Kategooria 2. komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

Kategooria 2.

kategooria 3: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Euroopa Liidu Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

kategooria 3:

kategooria 4: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

kategooria 4:

kategooria 5: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

kategooria 5:

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| Eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | Kategooria 1 | Kategooria 2 | Kategooria 3 | Kategooria 4 | Kategooria 5 |
| Põhipalk (kuupalk) | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | 12 641,93 - |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | 19 881,81 |
| | | | | | |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 |
| Õppetoetus või | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 |
| Töökohavälise koolituse toetus | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Esindustasud | 1 486,84 | 955,58 | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (14) | jah | jah | jah | jah | jah |
| % palgast (14) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| | | | | | |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 54 873,80 | 48 969,98 - | 39 763,62 - | 42 944,71 - | Hüvitatud |
| | | 50 928,78 | 44 734,07 | 45 728,19 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | Hüvitatud |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (15) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| | | | | | |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 9,8  % |
| Inimeste arv aastalõpu seisuga | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

Eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Kategooria 1

Kategooria 2

Kategooria 3

Kategooria 4

Kategooria 5

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

27 436,90

27 436,90

24 852,26 -

24 852,26 -

19 881,81 -

19 881,81 -

21 472,36 -

21 472,36 -

12 641,93 -

12 641,93 -

25 846,36

25 846,36

22 367,04

22 367,04

22 864,09

22 864,09

19 881,81

19 881,81

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

Ülalpeetava lapse toetus

403,25

403,25

403,25

403,25

403,25

Eelkooliealise lapse toetus

98,51

98,51

98,51

98,51

98,51

Õppetoetus või

273,6

273,6

273,6

273,6

273,6

Töökohavälise koolituse toetus

547,2

547,2

547,2

547,2

547,2

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

—

—

627,76

627,76

—

—

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 486,84

1 486,84

955,58

955,58

627,76

627,76

—

—

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (14)

14

jah

jah

jah

jah

jah

% palgast (14)

14

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

54 873,80

48 969,98 -

39 763,62 -

42 944,71 -

Hüvitatud

50 928,78

44 734,07

45 728,19

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

27 436,90

24 852,26 -

19 881,81 -

21 472,36 -

Hüvitatud

25 846,36

22 367,04

22 864,09

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (15)

15

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

9,8  %

Inimeste arv aastalõpu seisuga

Inimeste arv aastalõpu seisuga

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Nagu selgitatakse lisade punktis 4.1.1, on EFSI lepingut märtsis 2018 pärast määruse (EL) 2017/2396 muutmist muudetud.

4.1.1

Raamatupidamisaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

9.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

KONSOLIDEERIMISE ULATUS

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   
  Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise täitevamet

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise täitevamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

2.2.   
  Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa Kemikaaliamet

Euroopa Kemikaaliamet

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

Eurojust

Eurojust

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

EU-LISA (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet)

EU-LISA (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet)

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Raudteeamet

Euroopa Raudteeamet

Ühenduse Sordiamet

Ühenduse Sordiamet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

B.   SIDUSETTEVÕTTED (1)

SIDUSETTEVÕTTED (1)

Euroopa Investeerimisfond

Euroopa Investeerimisfond

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

Allpoolloetletud üksusi ei ole konsolideeritud kapitaliosaluse meetodil ELi 2017. aasta raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetesse nende ebaolulisuse tõttu:

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte

Biotoorainel põhinev tööstus on ELi ja biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi vaheline avaliku ja erasektori partnerlus. Biotoorainel põhinev tööstus on pühendunud Euroopa biomajanduse potentsiaali realiseerimisele, biojääkide ja jäätmete ümbertöötlemisele igapäevatoodeteks innovatiivsete tehnoloogiate abil ja biokütuste rafineerimistehastes, mis on biomajanduse alus.

Ühisettevõte Clean Sky

Ühisettevõte Clean Sky

Ühisettevõte Clean Sky on suurim Euroopa teadusprogramm, mille raames arendatakse innovatiivset tipptehnoloogiat CO2-heite ning lennukite gaasiheite ja müra vähendamiseks. Clean Sky, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, aitab tugevdada Euroopa lennundustööstuse koostööd, juhtpositsiooni maailmas ja konkurentsivõime.

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

IMI on Euroopa suurim avaliku ja erasektori ühisalgatus, mille eesmärk on kiirendada paremate ja ohutumate ravimite arendamist patsientidele. IMI on Euroopa Liidu ja farmaatsiatööstuse ühenduse ühisettevõte.

Ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (ECSEL) (ühendatud endised ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC)

Ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (ECSEL) (ühendatud endised ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC)

ECSEL on elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, mis ühendab teadusuuringuid teadustulemuste kasutamisega, ühtlustab strateegiaid Euroopa ja riiklike investeeringute suurendamiseks ning ehitab üles arenenud ökosüsteemi.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte (FCH)

FCH on avaliku ja erasektori partnerlus, mis toetab teadus-, arendus- ja tutvustamistegevust Euroopas kütuseelementide ja vesinikuenergia valdkonnas. Selle eesmärk on kiirendada nimetatud tehnoloogiate turuletoomist ning rakendada nende potentsiaali vähese CO2-heitega energiasüsteemi loomisel.

2

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses.

Ühisettevõte Shift2Rail

Ühisettevõte Shift2Rail

Shift2Rail on Euroopa esimene raudtee valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus, mille tegevusala on keskendatud teadus- ja innovatsioonitegevus ning töötada välja turupõhised lahendused, kiirendades uute ja arenenud tehnoloogiate integreerimist innovatiivsetesse raudteeteenuse lahendustesse.

Eelnimetatud üksuste majandusaasta aruanded on avaldatud nende vastavatel veebisaitidel.

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS

EELARVEAASTA 2017 (16)

16

SISUKORD

SISUKORD

| 1. | ELi RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED: FINANTSSEISUND AASTAL 2017 | 93 |
| --- | --- | --- |

1.

ELi RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED: FINANTSSEISUND AASTAL 2017

| 1.1. | TULUD | 93 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KULUD | 93 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VARAD | 94 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | KOHUSTUSED | 102 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | ELi EELARVE KAITSMINE | 103 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | RISKIDE JA EBAKINDLUSE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL | 105 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND | 105 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EELARVEGARANTIIDEGA SEOTUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED | 107 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | HOO ANDMINE TÖÖKOHTADE LOOMISELE NING MAJANDUSKASVU JA INVESTEERINGUTE EDENDAMISELE | 107 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | UUTE OSALEJATE RESERV 300 | 108 |
| --- | --- | --- |

3.5.

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande põhjenduse ja analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes esitletud finantsseisundit, finantstulemust ja rahavooge. Käesolevas finantsaruande põhjenduses ja analüüsis esitatud teave ei ole auditeeritud.

1.   ELi RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED: FINANTSSEISUND AASTAL 2017

1.1.   TULUD

TULUD

ELi konsolideeritud tulud sisaldavad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingutega seotud summasid, millest viimased on ülekaalus.

Järgneval joonisel on antud ülevaade mittekaubanduslikest tehingutest.

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Image

2017. aastal langesid konsolideeritud tulud 136,2 miljardile eurole, võrreldes eelmise aastaga 7 %, mille peamiseks põhjuseks oli

| — | kogurahvatulupõhiste omavahendite 17 miljardi eurone ehk 18 % vähenemine võrreldes eelmise aastaga. Seda võib näha eespool esitatud tabelis ja see peegeldab esmajoones maksete assigneeringute vähendamise mõju 2017. aasta eelarves. Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega ning |
| --- | --- |

—

kogurahvatulupõhiste omavahendite 17 miljardi eurone ehk 18 % vähenemine võrreldes eelmise aastaga. Seda võib näha eespool esitatud tabelis ja see peegeldab esmajoones maksete assigneeringute vähendamise mõju 2017. aasta eelarves. Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega ning

| — | eespool nimetatud vähenemist kompenseeriti osaliselt „muude tuludega“ mittekaubanduslikest tehingutest, mis hõlmab 2016. aasta eelarve ülejäägi mõju, mis on kajastatud eelarve korrigeerimise real summas 6,4 miljardit eurot. See eelarve ülejääk oli nii suur programmide alarakendamise tõttu 2016. aastal, nagu selgitati 2016. aasta eelarve täitmise aruande lisade punktis 2.2. See on mehhanism, millega tehakse kaudseid tagasimakseid liikmesriikidele seeläbi, et vähendatakse järgmise aasta omavahendite summat (antud juhul arvati maha 2017. eelarveaasta eest). Sel põhjusel kajastatakse eelarve ülejääk tuluna. |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud vähenemist kompenseeriti osaliselt „muude tuludega“ mittekaubanduslikest tehingutest, mis hõlmab 2016. aasta eelarve ülejäägi mõju, mis on kajastatud eelarve korrigeerimise real summas 6,4 miljardit eurot. See eelarve ülejääk oli nii suur programmide alarakendamise tõttu 2016. aastal, nagu selgitati 2016. aasta eelarve täitmise aruande lisade punktis 2.2. See on mehhanism, millega tehakse kaudseid tagasimakseid liikmesriikidele seeläbi, et vähendatakse järgmise aasta omavahendite summat (antud juhul arvati maha 2017. eelarveaasta eest). Sel põhjusel kajastatakse eelarve ülejääk tuluna.

1.2.   KULUD

KULUD

Konsolideeritud finantsaruannetes kajastatud kulude peamine komponent on ülekandemaksed eelarve jagatud täitmise raames, mis hõlmab järgmisi fonde: (i) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF); (ii) EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid; (iii) ERF ja ÜF ning (iv) Euroopa Sotsiaalfond.

Nimetatud fondid moodustasid 31. detsembril 2017 lõppenud aasta kogukuludest peaaegu 63 % – jagunemist võib näha järgneval graafikul.

Liikmesriikide poolt tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2017. eelarveaastal

Liikmesriikide poolt tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2017. eelarveaastal

Image

Eelarve otsese täitmise raames tehtud kulutused koosnevad komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolsest eelarve täitmisest. Eelarvet täidavad kaudselt ELi asutused, ELi ametid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud üksused.

Eelarve otsese ja kaudse täitmise raames tehtud kulutused moodustasid kõigist kuludest umbes 19 % (24 miljardit eurot), jäädes võrreldes eelmise eelarveaastaga stabiilseks.

EL kajastab tuleviku maksekohustusi kuludena, kuigi need ei ole veel kantud kassapõhisesse eelarve raamatupidamisarvestusse. Olulised summad on kajastatud konkreetselt kreditoorse võlgnevuse, põllumajanduse ja maaelu arengu akumuleerunud kulude, samuti volinike, Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate kogunenud pensioniõigustega seotud pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste all.

Konsolideeritud kulude summa vähenes võrreldes 2016. aastaga 11 % võrra 128,1 miljardile eurole, mille peamisteks põhjusteks olid:

| — | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kulude umbes 50 % ehk 17,4 miljardi eurone vähenemine seoses väiksemate kuludega seoses eelmise programmitöö perioodiga (2007–2013) ning |
| --- | --- |

—

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kulude umbes 50 % ehk 17,4 miljardi eurone vähenemine seoses väiksemate kuludega seoses eelmise programmitöö perioodiga (2007–2013) ning

| — | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja muude maaelu arenguvahendite kulude vähenemine (1,2 miljardi euro võrra) samal põhjusel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja muude maaelu arenguvahendite kulude vähenemine (1,2 miljardi euro võrra) samal põhjusel.

1.3.   VARAD

VARAD

Bilansi aktiva poole olulisimad punktid on seotud finantsvara (laenud, müügivalmis finantsvarad, raha) ja eelmaksete summadega, mis moodustavad umbes 85 % ELi varadest.

ELi konsolideeritud vara koosseis

ELi konsolideeritud vara koosseis

Image

31. detsembri 2017 seisuga olid varad suurenenu umbes 2 %, ulatudes kokku 166,2 miljardi euroni. Peamised muutused on järgmised:

| — | eelmaksete 3,6 miljardi eurone suurenemine enamiku poliitikavaldkondade väikese kasvu arvel; |
| --- | --- |

—

eelmaksete 3,6 miljardi eurone suurenemine enamiku poliitikavaldkondade väikese kasvu arvel;

| — | finantsinstrumentide 2,5 miljardi eurone suurenemine seoses vahendite eraldamisega EFSI tehingute tagatisfondile. See fond on asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millel on EFSI lepingu kohaselt õigus EFSI ELi tagatisele. Sellele eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni tema maht kasvab 9,1 miljardi euroni, st 35 % kogu ELi EFSI tagatisest ning |
| --- | --- |

—

finantsinstrumentide 2,5 miljardi eurone suurenemine seoses vahendite eraldamisega EFSI tehingute tagatisfondile. See fond on asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millel on EFSI lepingu kohaselt õigus EFSI ELi tagatisele. Sellele eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni tema maht kasvab 9,1 miljardi euroni, st 35 % kogu ELi EFSI tagatisest ning

| — | kinnisvara ja seadmete 0,7 miljardi eurone kasv, mis on seotud kosmosevarade (Galileo ja Copernicus) arendamisega. |
| --- | --- |

—

kinnisvara ja seadmete 0,7 miljardi eurone kasv, mis on seotud kosmosevarade (Galileo ja Copernicus) arendamisega.

Üldiselt püüavad ELi institutsioonid ja asutused hoida raha ja raha ekvivalentidena hoitavad summad madalal tasemel. Aastalõpu rahajääk 24,1 miljardit eurot oli väiksem kui 2016. aastal ning see koosneb järgmistest põhielementidest:

| — | omavahendid; aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 8,9 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2018. aasta algul tagastada vastavalt 2017. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvetele; |
| --- | --- |

—

omavahendid; aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 8,9 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2018. aasta algul tagastada vastavalt 2017. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvetele;

| — | trahvid, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (0,5 miljardit eurot) ja mis nõuti 2017. aastal lõplikult sisse. Need sisalduvad samuti aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis ning |
| --- | --- |

—

trahvid, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (0,5 miljardit eurot) ja mis nõuti 2017. aastal lõplikult sisse. Need sisalduvad samuti aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis ning

| — | sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja maksete assigneeringuid 8,4 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja maksete assigneeringuid 8,4 miljardi euro ulatuses.

Eelmaksed

Eelmaksed

Tuleb märkida, et eelmaksete määr oleneb oluliselt mitmeaastase finantsraamistiku etapist – näiteks mitmeaastase finantsraamistiku algjärgus tehakse tavaliselt liikmesriikidele suuri ettemakseid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et eelmaksed püsiksid sobival tasemel. Oluline on leida tasakaal projektide piisava rahastamise tagamise ja kulude õigeaegse kajastamise vahel.

Eelmakse kogusumma (ilma muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid ja makseid Bêkou ja Aafrika usaldusfondidesse arvesse võtmata) ELi bilansis on 44,3 miljardit eurot (2016. aastal 41,6 miljardit eurot), mis on peaaegu täielikult seotud komisjoni tegevusega. Umbes 61 % komisjoni eelmaksete summast on seotud eelarve jagatud täitmisega, mis tähendab, et eelarve täitmine on delegeeritud liikmesriikidele ja komisjon teostab selle üle järelevalvet.

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Image

Kõige märkimisväärsem eelmakse summa eelarve jagatud täitmise puhul on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondiga (14,9 miljardit eurot).

RAHASTAMISVAHENDID

RAHASTAMISVAHENDID

ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes kajastatakse rahastamisvahenditena järgmist:

| — | ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide ning võlaväärtpaberitena) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali; |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide ning võlaväärtpaberitena) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali;

| — | Eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara: eelarve sellise täitmise puhul annab EL volitatud üksustele garantiid, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustusi – vt lisade punkt 3.3 ning |
| --- | --- |

—

Eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara: eelarve sellise täitmise puhul annab EL volitatud üksustele garantiid, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustusi – vt lisade punkt 3.3 ning

3.3

| — | laenutegevus finantsabi programmide jaoks. |
| --- | --- |

—

laenutegevus finantsabi programmide jaoks.

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Eelarve otsese ja kaudse täitmise raames ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite olulisus ja maht suureneb aastast aastasse. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui eelarve täitmise tavapärasest meetodi puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis antud juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik makse saaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. See on ELi eelarve kasutamine, mille eesmärk on suurendada olemasolevate vahendite mõju. ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid on garantii-instrumendid, omakapitaliinstrumendid ja laenuinstrumendid – vt ülevaade mitmeaastaste finantsraamistike kaupa allpool. Neis instrumentides hoitavat vara hoitakse kas rahas ja raha ekvivalentides või investeerituna omakapitaliinstrumentidesse ja laenuväärtpaberitesse, mida kajastatakse ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes müügivalmis finantsvarana.

ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite müügivalmis finantsvarad (aastalõpu väärtus)

Image

Järgnevates tabelites antakse ülevaade ELi eelarvest rahastatavatest finantsinstrumentidest mitmeaastaste finantsraamistike kaupa ja nende väärtusest 31. detsembri 2017 seisuga:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga | Vara (17) | Kohustused (18) | Garantiid (19) |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF) | 28 | (26) | — |
| | 28 | (26) | — |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 119 | — | — |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele | 70 | 0 | — |
| Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF) | 18 | — | — |
| Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD) | 18 | — | — |
| Ettevõtete laenufond (ENEF) | 10 | — | — |
| Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond (MIFA) | 8 | — | — |
| | 245 | 0 | — |
| Kokku | 273 | (26) | — |

Miljonites eurodes

Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga

Vara (17)

17

Kohustused (18)

18

Garantiid (19)

19

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF)

28

(26)

—

28

28

(26)

(26)

—

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

119

—

—

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele

70

0

—

Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF)

18

—

—

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD)

18

—

—

Ettevõtete laenufond (ENEF)

10

—

—

Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond (MIFA)

8

—

—

245

245

0

0

—

Kokku

Kokku

273

273

(26)

(26)

—

| Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 | Vara | Kohustused | Garantiid |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus | 941 | (30) | (813) |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised | 694 | (205) | (484) |
| Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI) | 524 | (3) | (490) |
| COSME laenutagamisvahend | 224 | (331) | (2) |
| Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni tagatisrahastu (EaSI) | 56 | (25) | — |
| Energiatõhususe vahendite erasektori poolne rahastamine (PF4EE) | 31 | (1) | (2) |
| Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu | 17 | (4) | — |
| Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu | 14 | (1) | — |
| SEMED MSME finantsalasele kaasamise programm | 14 | — | (6) |
| Looduskapitali rahastamisvahend | 12 | — | (1) |
| Idapartnerluse VKEde rahastamisvahend | 5 | (5) | — |
| Idapartnerluse naiste ettevõtluse programm | 4 | — | (4) |
| Mongoolia majanduse mitmekesistamise toetamine | 2 | — | — |
| | 2 538 | (604) | (1 802 ) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu | 312 | (9) | — |
| COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu | 45 | (2) | — |
| Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu | 20 | — | — |
| Climate Investor One | 16 | — | — |
| Ladina-Ameerika investeerimisrahastu | 13 | — | — |
| Aafrika põllumajanduse kaubandus- ja investeerimisfond | 10 | — | — |
| | 416 | (12) | — |
| Kombineeritud instrumendid: | | | |
| ELi laiaulatuslik ja põhjalik vabakaubanduspiirkond | 70 | — | (18) |
| ElectriFI | 32 | 0 | — |
| | 102 | 0 | (18) |
| Kokku | 3 056 | (615) | (1 820 ) |

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Vara

Kohustused

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus

941

(30)

(813)

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised

694

(205)

(484)

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI)

524

(3)

(490)

COSME laenutagamisvahend

224

(331)

(2)

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni tagatisrahastu (EaSI)

56

(25)

—

Energiatõhususe vahendite erasektori poolne rahastamine (PF4EE)

31

(1)

(2)

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

17

(4)

—

Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu

14

(1)

—

SEMED MSME finantsalasele kaasamise programm

14

—

(6)

Looduskapitali rahastamisvahend

12

—

(1)

Idapartnerluse VKEde rahastamisvahend

5

(5)

—

Idapartnerluse naiste ettevõtluse programm

4

—

(4)

Mongoolia majanduse mitmekesistamise toetamine

2

—

—

2 538

2 538

(604)

(604)

(1 802 )

(1 802 )

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu

312

(9)

—

COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu

45

(2)

—

Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu

20

—

—

Climate Investor One

16

—

—

Ladina-Ameerika investeerimisrahastu

13

—

—

Aafrika põllumajanduse kaubandus- ja investeerimisfond

10

—

—

416

416

(12)

(12)

—

Kombineeritud instrumendid:

Kombineeritud instrumendid:

ELi laiaulatuslik ja põhjalik vabakaubanduspiirkond

70

—

(18)

ElectriFI

32

0

—

102

102

0

0

(18)

(18)

Kokku

Kokku

3 056

3 056

(615)

(615)

(1 820 )

(1 820 )

| Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat | Vara | Kohustused | Garantiid |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Riskijagamisrahastu | 763 | (70) | (654) |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem | 90 | (167) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm | 32 | (32) | — |
| VKEde tagatissüsteem | 12 | (5) | — |
| Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ | 6 | (5) | — |
| | 904 | (279) | (654) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu | 428 | (4) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu | 217 | — | — |
| Euroopa Energiatõhususe Fond | 100 | — | — |
| Marguerite'i fond | 79 | — | — |
| Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond | 72 | — | — |
| Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ | 67 | — | — |
| Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF) | 10 | — | — |
| Tehnosiirde katseprojektid | 1 | — | — |
| | 974 | (4) | — |
| Kombineeritud instrumendid: | | | |
| Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA) | 179 | (2) | — |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) | 125 | (3) | — |
| Laenud VKEde toetuseks | 16 | — | — |
| | 320 | (5) | — |
| Kokku | 2 198 | (288) | (654) |
| Kokku | 5 526 | (930) | (2 473 ) |

Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat

Vara

Kohustused

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Riskijagamisrahastu

763

(70)

(654)

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem

90

(167)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm

32

(32)

—

VKEde tagatissüsteem

12

(5)

—

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

6

(5)

—

904

904

(279)

(279)

(654)

(654)

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu

428

(4)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu

217

—

—

Euroopa Energiatõhususe Fond

100

—

—

Marguerite'i fond

79

—

—

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond

72

—

—

Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

67

—

—

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF)

10

—

—

Tehnosiirde katseprojektid

1

—

—

974

974

(4)

(4)

—

Kombineeritud instrumendid:

Kombineeritud instrumendid:

Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA)

179

(2)

—

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)

125

(3)

—

Laenud VKEde toetuseks

16

—

—

320

320

(5)

(5)

—

Kokku

Kokku

2 198

2 198

(288)

(288)

(654)

(654)

Kokku

Kokku

5 526

5 526

(930)

(930)

(2 473 )

(2 473 )

Eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Komisjon on loonud EIP grupi antud eelarvegarantiide katteks tagatisfondid (vt raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande lisade punkt 4.1.1). Neid tagatisfonde rahastatakse maksetega ELi eelarvest, et pakkuda likviidsuspuhvrit tagatud tehingutest tekkida võivate võimalike kahjude vastu. Tagatisfondi tehtud maksed investeeritakse finantsinstrumentidesse – võlaväärtpaberitesse, liht- ja tähtajalistesse hoiustesse. 31. detsembri 2017 seisuga hoidis komisjon finantsvara:

4.1.1

| — | välistegevuse tagatisfondis 2,4 miljardit eurot ning |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondis 2,4 miljardit eurot ning

| — | EFSI tagatisfondis 3,5 miljard eurot. |
| --- | --- |

—

EFSI tagatisfondis 3,5 miljard eurot.

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Komisjon annab vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste alusel rahalist toetust liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele ELi eelarve tagatisega kapitaliturgudelt rahastatavate kahepoolsete krediitidena.

Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi:

| — | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), |
| --- | --- |

—

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM),

| — | maksebilansi toetamise mehhanism ning |
| --- | --- |

—

maksebilansi toetamise mehhanism ning

| — | makromajanduslik finantsabi, mille raames ta võib anda laenusid. |
| --- | --- |

—

makromajanduslik finantsabi, mille raames ta võib anda laenusid.

ELi poolt antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt.

31. detsembri 2017 seisuga oli EFSMist ja maksebilansi tasakaalustamise mehhanismist rahaliseks abiks antud laenude nominaalväärtus:

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM
   (20) | KOKKU |
| | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Kokku välja antud | 3,1 | 5,0  (21) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Kokku välja makstud 31.12.2017 seisuga | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| 31.12.2017 seisuga tagasi makstud laenud | (2,2 ) | (2,7 ) | (4,9 ) | — | — | — | (4,9 ) |
| Laenujääk 31.12.2017 seisuga | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM
   (20)

EFSM

20

KOKKU

KOKKU

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

Kokku välja antud

3,1

5,0  (21)

21

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Kokku välja makstud 31.12.2017 seisuga

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

31.12.2017 seisuga tagasi makstud laenud

(2,2 )

(2,7 )

(4,9 )

—

—

—

(4,9 )

Laenujääk 31.12.2017 seisuga

0,7

2,3

3,0

22,5

24,3

46,8

49,8

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) loodi rahalise abi andmiseks kõigile liikmesriikidele, kes on majandusraskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse majandusraskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. EFSMist anti rahalise abi Iirimaale ja Portugalile aastatel 2011–2014 tingimusel, et need riigid viivad läbi reforme.

See programm on aegunud ja täiendavaid laenusid ei saa enam võtta, kuid programm jääb alles selliste eriülesannete jaoks, nagu Iirimaale ja Portugalile antud laenude tähtaegade pikendamine ja üleminekulaenude andmine.

EFSMi programmi põhipunktid on järgmised:

Iirimaa

Iirimaa

| — | Iirimaa taotles kokku 22,5 miljardit eurot, mille EFSM nõustus detsembris 2010 talle andma. See summa maksti välja kaheksa osamaksena jaanuarist 2011 kuni märtsini 2014; |
| --- | --- |

—

Iirimaa taotles kokku 22,5 miljardit eurot, mille EFSM nõustus detsembris 2010 talle andma. See summa maksti välja kaheksa osamaksena jaanuarist 2011 kuni märtsini 2014;

| — | Iirimaal on võimalus EFSMi laenude tähtaega pikendada kaalutud keskmine tähtaja pikendamise alusel ning |
| --- | --- |

—

Iirimaal on võimalus EFSMi laenude tähtaega pikendada kaalutud keskmine tähtaja pikendamise alusel ning

| — | esimene tagasimakse 3,4 miljardit eurot oli kavandatud aprilliks 2018. Kuid Iirimaa taotles tähtaja pikendamist, millega nõustuti, ja võttis 2018. aasta esimeses kvartalis edukalt laenu turult. Nimetatud summa on plaanitud tagasi maksta kahe osamaksena – 2,4 miljardit eurot 2025. aastal ja 1 miljard eurot 2033. aastal. Teine tagasimakse 0,5 miljardit eurot on kavandatud oktoobriks 2018, kuid sellegi tähtaega on võimalik pikendada. |
| --- | --- |

—

esimene tagasimakse 3,4 miljardit eurot oli kavandatud aprilliks 2018. Kuid Iirimaa taotles tähtaja pikendamist, millega nõustuti, ja võttis 2018. aasta esimeses kvartalis edukalt laenu turult. Nimetatud summa on plaanitud tagasi maksta kahe osamaksena – 2,4 miljardit eurot 2025. aastal ja 1 miljard eurot 2033. aastal. Teine tagasimakse 0,5 miljardit eurot on kavandatud oktoobriks 2018, kuid sellegi tähtaega on võimalik pikendada.

Portugal

Portugal

| — | Portugal taotles 24,3 miljardit eurot 26 miljardi eurosest kogusummast, mille EFSM oli mais 2011 nõustunud talle andma. See summa maksti välja seitsme osamaksena maist 2011 kuni novembrini 2014 ning |
| --- | --- |

—

Portugal taotles 24,3 miljardit eurot 26 miljardi eurosest kogusummast, mille EFSM oli mais 2011 nõustunud talle andma. See summa maksti välja seitsme osamaksena maist 2011 kuni novembrini 2014 ning

| — | esimene tagasimakse 0,6 miljardit eurot on kavandatud oktoobriks 2018, kuid nagu Iirimaal, on ka Portugalil võimalus tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

—

esimene tagasimakse 0,6 miljardit eurot on kavandatud oktoobriks 2018, kuid nagu Iirimaal, on ka Portugalil võimalus tähtaega pikendada.

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism on abiprogramm euroala välistele riikidele, kellel on raskusi maksebilansiga või oht neisse sattuda. Maksebilansi toetamise mehhanism annab abi keskmise pikkusega laenudena, mille saamise tingimuseks on laenu võtmise põhjuseks olevate majandusprobleemide lahendamisele suunatud poliitika rakendamine. Tavaliselt annab EL abi maksebilansi parandamiseks koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja muude rahvusvaheliste institutsioonide või riikidega.

EL käivitas keskmise tähtajaga rahalise abi (kokku 14,6 miljardit eurot) andmise maksebilansi toetamise vahendi kaudu 2008. aasta novembris, et aidata Ungaril ning seejärel 2009. aasta jaanuaris ja mais Lätil ja Rumeenial taastada turu usaldus. Maksebilansi toetamise mehhanismi abiprogramm Ungarile aegus 2010. aastal ja laen maksti 2016. aastal täielikult tagasi. Nii Läti kui ka Rumeenia abiprogrammid aegusid 2012. aastal ja pärast seda ei saa täiendavaid osamakseid teha.

Peale selle aegus vastavalt 2013. ja 2015. aastal kaks programmi ennetava abi andmiseks Rumeeniale, ilma et neid oleks kasutatud.

Peamised seisukohad on järgmised:

| — | 2017. aastal tagastasid maksebilansi toetamise mehhanismist vahendeid saanud liikmesriigid õigeaegselt ja täielikult tagasi 1,3 miljardit eurot, millest 1,2 miljardit eurot oli Rumeenia laenu põhisumma tagasimakse ja ülejäänud intressid ning |
| --- | --- |

—

2017. aastal tagastasid maksebilansi toetamise mehhanismist vahendeid saanud liikmesriigid õigeaegselt ja täielikult tagasi 1,3 miljardit eurot, millest 1,2 miljardit eurot oli Rumeenia laenu põhisumma tagasimakse ja ülejäänud intressid ning

| — | aprillis 2018 maksis Rumeenia tagasi 1,2 miljardit eurot laenu põhisummat ja peab oktoobris 2018 maksma tagasi veel 0,1 miljardi euro ulatuses laenu põhisummat. |
| --- | --- |

—

aprillis 2018 maksis Rumeenia tagasi 1,2 miljardit eurot laenu põhisummat ja peab oktoobris 2018 maksma tagasi veel 0,1 miljardi euro ulatuses laenu põhisummat.

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi on rahaline abi, mida EL annab ELi välistele partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Seda antakse keskmise ja pika tähtajaga laenude või toetustena või nende kombinatsioonina ning seda saavad ainult need riigid, kes saavad toetust IMFi programmilt.

Makromajandusliku finantsabi programmi laenujääk oli 31. detsembri 2017 seisuga 3,9 miljardit eurot nimiväärtuses.

1.4.   KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Bilansi kohustustepoole olulisimaid punkte on neli: (i) pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustused; (ii) võetud laenud; (iii) võlgnevused kolmandatele isikutele ja (iv) akumuleerunud kulud.

Kohustuste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Kohustuste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Image

31. detsembri 2017 seisuga moodustasid kohustused kokku 236,5 miljardit eurot, mis on võrreldes eelmise aastaga umbes 1 % suurenemine.

Peamised muutused olid seotud järgmiste asjaoludega:

| — | Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine 5,9 miljardit euro võrra on tingitud peamiselt Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustuste suurenemisest; |
| --- | --- |

—

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine 5,9 miljardit euro võrra on tingitud peamiselt Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustuste suurenemisest;

| — | Eraldised suurenesid 1 miljardi euro võrra vastavalt Teadusuuringute Ühiskeskuse likvideerimiseraldise ajakohastatud uuringule, kus kohustus oli hinnatud endisest suuremaks. Muutus on seotud arvutuse peamise aluse, ajakavaga, mis oli varem 20 aastat ja mida nüüd pikendati 40 aastale ning |
| --- | --- |

—

Eraldised suurenesid 1 miljardi euro võrra vastavalt Teadusuuringute Ühiskeskuse likvideerimiseraldise ajakohastatud uuringule, kus kohustus oli hinnatud endisest suuremaks. Muutus on seotud arvutuse peamise aluse, ajakavaga, mis oli varem 20 aastat ja mida nüüd pikendati 40 aastale ning

| — | Akumuleerunud kulud vähenesid 3,7 miljardi euro võrra, mis eespoolnimetatud mõjusid osaliselt kompenseeris. Akumuleerunud kulude vähenemise põhjuseks oli asjaolu, et eelmise mitmeaastase finantsraamistiku ühtekuuluvusprogrammid on jõudnud sulgemisfaasi. |
| --- | --- |

—

Akumuleerunud kulud vähenesid 3,7 miljardi euro võrra, mis eespoolnimetatud mõjusid osaliselt kompenseeris. Akumuleerunud kulude vähenemise põhjuseks oli asjaolu, et eelmise mitmeaastase finantsraamistiku ühtekuuluvusprogrammid on jõudnud sulgemisfaasi.

Kohustuste muud punktid püsisid üldiselt stabiilsed. On oluline märkida, et pikaajalised finantskohustused vähenesid laenude võtmise vähenemise tõttu, koos millega suurenesid lühiajalised kohustused. Seda põhjustasid maksebilansi tasakaalustamismehhanismi ja EFSMi 2018. aasta tagasimaksed Rumeenialt (1,35 miljardit eurot), Iirimaalt (3,9 miljardit eurot) ja Portugalilt (0,6 miljardit eurot) aurandekuupäeval eeldatud ajal.

Laekunud ja bilansis võlgade rubriigis kreditoorse võlgnevusena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Laekunud ja bilansis võlgade rubriigis kreditoorse võlgnevusena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Image

Netovara

Netovara

See, et kohustused ületavad varasid, ei tähenda, et ELi institutsioonid ja asutused on rahalistes raskustes. Pigem kajastab see seda, et teatavaid kohustusi rahastatakse tulevaste eelarvete kaudu. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse 2017. aastal paljusid kulusid, mis tegelikult tasutakse alles 2018. aastal või hiljem, kuid neid kulusid rahastatakse tulevaste aastate eelarvest ja asjaomased tulud võetakse arvesse tulevastel perioodidel. Kõige suuremad kohustuste summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) meetmete (mille maksed teostatakse 2018. aastal) ja töötajate hüvitistega (maksed teostatakse järgmise rohkem kui 30 aasta jooksul).

2.   ELi EELARVE KAITSMINE

2017. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste ülevaade

2017. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste ülevaade

ELi eelarve täitmise oluline tahk on vajadus tagada vigadeni viivate süsteemsete puuduste, õigusnormide rikkumise ja pettuse ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine. Euroopa Kontrollikoda esitab aastaaruandes kinnitava avalduse majandusaasta aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ning maksetes esineva olulise veamäära kohta. Euroopa Liidu Teatajas avaldamisel lisatakse kinnitav avaldus ELi majandusaasta aruandele.

Euroopa Liidu Teatajas

Komisjoni kaitsemeetmed leevendavad nende vigade mõju kahe peamise mehhanismi kaudu:

| (1) | ennetusmehhanismid (nt eelkontroll, väljamaksete katkestamine ja peatamine) ning |
| --- | --- |

(1)

ennetusmehhanismid (nt eelkontroll, väljamaksete katkestamine ja peatamine) ning

| (2) | parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes või nendega kokkulepitud kohaldatavad finantskorrektsioonid ja sissenõudmised ELi maksete saajatelt). |
| --- | --- |

(2)

parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes või nendega kokkulepitud kohaldatavad finantskorrektsioonid ja sissenõudmised ELi maksete saajatelt).

Eelarve jagatud täitmisel (põllumajanduskulutused ja struktuurimeetmed) vastutavad eeskätt liikmesriigid kogu kulutsükli jooksul selle eest, et ELi eelarvest tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed.

Kaitsemeetmeid kohaldatakse pärast järelevalvet ja kontrolle, mida teostavad ELi eelarvest rahastatud kulutuste rahastamiskõlblikkuse üle nii komisjon kui ka liikmesriigid (kulutuste puhul, mis tehakse eelarve jagatud täitmisel). Komisjon võtab finantskorrektsiooni ja sissenõudmise summa üle otsustades arvesse kohaldatava õiguse rikkumise olemust ja raskusastet ning rahalist mõju ELi eelarvele, sealhulgas juhtimis- ja kontrollisüsteemide puuduste korral.

Parandusmehhanismide protsess:

Parandusmehhanismide protsess:

Image

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised on esitatud protsessi kahes põhietapis. Mõlemad etapid võivad toimuda kas samal aastal või erinevatel aastatel:

| 1) | Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kinnitusetapil: Need summad on kas asjaomase liikmesriigiga kokku lepitud või komisjoni otsusega vastu võetud. 2017. aastal moodustasid kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 2 662 miljonit eurot (2016. aastal 3 777 miljonit eurot), millest 1 826 miljonit eurot tulenesid parandusmeetmetest. |
| --- | --- |

1)

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kinnitusetapil: Need summad on kas asjaomase liikmesriigiga kokku lepitud või komisjoni otsusega vastu võetud. 2017. aastal moodustasid kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 2 662 miljonit eurot (2016. aastal 3 777 miljonit eurot), millest 1 826 miljonit eurot tulenesid parandusmeetmetest.

2017. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (*1) poliitikavaldkondade kaupa

2017. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (*1

Image

| 2) | Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised rakendamisetapil: Need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri rakendusmehhanismid. 2017. aastal moodustasid rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 2 845 miljonit eurot (2016. aastal 3 389 miljonit eurot), millest 1 949 miljonit eurot tulenes parandusmeetmetest. Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste rakendamine võib võtta mitu aastat peamiselt liikmesriikide suhtes põllumajanduspoliitika raames tehtavate osamakseotsuste ja edasilükkamisotsuste tõttu. Ühtekuuluvuspoliitika raames näeb õigusraamistik ette rakendamist programmitöö perioodi lõpuleviimisel või pärast seda. |
| --- | --- |

2)

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised rakendamisetapil: Need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri rakendusmehhanismid. 2017. aastal moodustasid rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 2 845 miljonit eurot (2016. aastal 3 389 miljonit eurot), millest 1 949 miljonit eurot tulenes parandusmeetmetest. Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste rakendamine võib võtta mitu aastat peamiselt liikmesriikide suhtes põllumajanduspoliitika raames tehtavate osamakseotsuste ja edasilükkamisotsuste tõttu. Ühtekuuluvuspoliitika raames näeb õigusraamistik ette rakendamist programmitöö perioodi lõpuleviimisel või pärast seda.

2017. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (*1) poliitikavaldkondade kaupa

2017. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (*1

Image

3.   RISKIDE JA EBAKINDLUSE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL

3.1.   MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

ELi makromajanduslik keskkond (22) mõjutab liikmesriikide suutlikkust täita oma kohustust rahastada ELi institutsioone ja asutusi ning seega ELi suutlikkust jätkata ELi poliitika elluviimist.

22

Samal ajal kui euroala on saanud viimase viie aasta jooksul kasu üleilmse majandustegevuse ja kaubanduse laiapõhjalisest elavnemisest, on ettevõtjate ja tarbijate keskmisest suurema kindlustunde, jätkuva poliitilise toe ja tööturu kosumise najal tugevnenud ka sisenõudlus. Seepärast paistab, et Euroopa majandus on valmis kiiresti laienema. Prognoositakse töökohtade loomise jätkumist, mis toidab tarbijate kulutamise kasvu. Samal ajal paistavad investeerimistingimused püsivat eeldatavalt tugevneva sise- ja välisnõudluse juures soodsana ja rahastamistingimused liberaalsena. Majanduses säiliv loidus peaks võimaldama SKP prognoositud potentsiaalsest kasvumäärast (umbes 1,5 %) kiiremat kasvu kogu prognoosiperioodi vältel. Tsükliline mõju euroalal peaks aga prognoosi kohaselt olema 2018. aastal mõõdukas või veidi suurem, sest tööhõive kasvu reibas tempo hakkab järgi andma.

Euroala ja ELi SKP kasvas 2017. aastal hinnangu kohaselt 2,4 % ja 2018. aastaks prognoositakse 2,3 % kasvu enne langust 2,0 %-le 2019. aastal.

Ehkki tööturutingimused on paranenud kõigis liikmesriikides, kõiguvad töötuse määrad riigiti oluliselt. Sellegipoolest on prognoositud enamiku euroala liikmesriikide SKP kasvu kiirenemist iga prognoosiga hõlmatud aasta jooksul, ning eeldatakse kasvukiiruste edasist ühtlustumist. Tööturu püsiva loiduse tõttu prognoositakse, et palgasurve ja baasinflatsioon suurenevad vaid järk-järgult. Seepärast mängivad energiahindadega seotud ajutised tegurid inflatsiooni arengus jätkuvalt suurt rolli ja hoiavad ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (THHI) inflatsioonimäära 2018. aastal enamuse ajast baasinflatsioonist kõrgema. Pärast seda, kui THHI inflatsioon oli 2017. aastal 1,5 %, prognoositakse, et 2018. aastal on see keskmiselt 1,5 % ja kiireneb 2019. aastal 1,6 %-ni.

Ohud SKP ja inflatsiooni väljavaadetele püsivad enam-vähem tasakaalus. Lähemate kvartalite jooksul paistab olevat ruumi oodatust suuremaks majanduskasvuks, kuid see võib see viia selleni, et majanduskasvu piirangud tarnepoolel hakkavad mõjuma oodatust varem. Trul oodatakse endiselt, et vara väärtus püsib kõrge, kuid seda võib rikkuda kindlustunde vähenemine ja negatiivsete meeleolude levik majanduse põhialuste suhtes. Püsivad ohud seoses Ühendkuningriigi otsusega EList lahkuda, samuti geopoliitiliste pingete ja introvertsema ja protektsionistlikuma poliitika suunas kaldumisega seostuvad langusriskid.

Maailmamajanduse kasvutempo püsib tugev, kuna jätkub majanduse laiapõhjaline elavnemine, mida hoiavad pinnal investeeringud ja kaubandus, ikka veel soodsad finantstingimused ja toetav poliitikameetmete kombinatsioon. Kaupade eksportijaid on toetanud ka kaupade hinna tõus. Lähiaja väljavaade on veidi tugevam kui ennustati 2017. aasta sügisel. Prognoositakse, et kaailma SKP (ELi arvesse võtmata) kasvab nii 2018. kui ka 2019. aastal 4,1 %, võrreldes 2017. aasta 3,8 %ga.

3.2.   EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

ELi laenuvõtmis- ja -andmistehingud finantsabi andmiseks on eelarvevälised tehingud. Kaasatud vahendid laenatakse üldiselt abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ning samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete täieliku ja tähtaegse tasumise. Komisjon on kehtestanud korra, millega tagatakse laenu tagasimaksmine ka laenu tagasimaksetähtaja ületamise puhul.

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii ELi liikmesriigid (eelarvelised tingimuslikud kohustused). ELi mittekuuluvatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist. Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite jäägist. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse nr 609/2014 artikkel 14) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Iga riigi programmi puhul otsustavad parlament, nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, eelkõige osamaksete tagasimaksetähtaja. Lisaks sellele ELi/Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ühise finantsabi andmise puhul olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, poliitiliste tingimuste täitmisest, mis on veel üks rahastamistehingute ajastamist mõjutav tegur. See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses) kavandatud tagasimaksegraafikust 31. detsembri 2017 seisuga.

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | KOKKU |
| | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2018 | — | 1,3  (23) | 1,3 | 3,9  (24) | 0,6 | 4,5 | 5,8 |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | — | — | — | 0,2 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | — | — | — | — | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kokku | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

EFSM

KOKKU

KOKKU

Läti

Läti

Rumeenia

Rumeenia

Kokku

Kokku

Iirimaa

Iirimaa

Portugal

Portugal

Kokku

Kokku

2018

—

1,3  (23)

23

1,3

3,9  (24)

24

0,6

4,5

5,8

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

—

—

—

0,2

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

—

—

—

—

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Kokku

Kokku

0,7

0,7

2,3

2,3

3,0

3,0

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

49,8

49,8

Valitsustevahelised finantsstabiilsusmehhanismid – Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) – on ELi lepingu raamide välised ega kajastu seega ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

3.3.   EELARVEGARANTIIDEGA SEOTUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

EELARVEGARANTIIDEGA SEOTUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

EL on andnud garantiisid EIP grupi laenudele väljapoole ELi ning EFSI garantiiga kaetud võla- ja omakapitalitehingutele. 31. detsembri 2017 seisuga peegeldavad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannete lisad (vt lisade punkt 4.1.1) tingimuslikke kohustusi mõlemate garantiide kohta. Et leevendada EIP grupi poolt tagatise alusel nõuete esitamise ohtu ELi eelarvele, on EL loonud spetsiaalsed tagatisfondid: välistegevuse tagatisfondi ja EFSI tagatisfondi.

4.1.1

Välistegevuse tagatisfondile on eraldatud ELi eelarvest vahendid, et katta 9 % tagasimaksmata tagatud EIP välislaenude andmise volituse raames kolmandatele riikidele antud laenude aastalõpu jäägist. 31. detsembri 2017 seisuga oli varade kogusumma kokku 2,2 miljardit eurot, mis kattis 20 miljardi euro suurust väljaantud laenude positsiooni, kusjuures 37,5 miljardi euro suuruse ülemmäära raames oli sõlmitud lepinguid 28,9 miljardi euro ulatuses.

EFSI tagatisfond alustas oma tegevust 2016. aastal ning teda kavatseti esialgu rahastada kokku 50 % ulatuses ELi maksimaalset 16 miljardi euro suurusest positsioonist. Seega oleks fond pidanud 2022. aastaks järkjärgult kasvama 8 miljardi euroni. Detsembris 2017 muudeti EFSI määrust, suurendades maksimaalset EFSI ELi tagatist 26 miljardi euroni ning tagatisfondi piir vähenes 35 %-le. Selle muudatuse tulemusel peaks fond kasvama kokku 9,1 miljardi euroni.

EFSI tagatisfondi varade koguväärtus oli 31. detsembri 2017 seisuga 3,5 miljardit eurot, mis katab 10,1 miljardi euro suurust väljamakstud summade positsiooni ja 13,5 miljardi euro ulatuses lepinguid (sh väljamakstud summad). EFSI tagatisfond arveldab praegu nii eurodes kui ka USA dollarites.

3.4.   HOO ANDMINE TÖÖKOHTADE LOOMISELE NING MAJANDUSKASVU JA INVESTEERINGUTE EDENDAMISELE

HOO ANDMINE TÖÖKOHTADE LOOMISELE NING MAJANDUSKASVU JA INVESTEERINGUTE EDENDAMISELE

Euroopa investeerimiskava

Euroopa investeerimiskava

Aastal 2015 käivitas komisjon koos Euroopa Investeerimispangaga Euroopa investeerimiskava, millesse kuulub ka Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), mille algkapital oli 21 miljardit eurot ELi raha ja mille peamine eesmärk on meelitada ligi erasektori investeeringuid. Tänu 2015. ja 2016. aastal heaks kiidetud investeeringutele näitavad prognoosid, et aastaks 2020 luuakse veel 700 000 töökohta ja ELi sisemajanduse koguprodukt kasvab 0,7 %. See näitab, et strateegiline investeerimine edendab töökohtade loomist ja kasvu kogu Euroopa Liidus – isegi neis sektorites ja piirkondades, mis on aastakümnetaguse kriisi tõttu kõvasti kannatada saanud. Pärast seda, kui Euroopa Parlament ja liikmesriigid jõudsid septembris põhimõttelisele kokkuleppele, oli detsembris parlamendis hääletusel Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi suurendamise ja selle tegevusaja pikendamise määruse vastuvõtmine. Uue ja parandatud EFSI 2.0 ajakava on pikendatud 2018. aasta keskelt 2020. aasta lõpuni ja selle investeeringute sihtarvu on suurendatud 315 miljardilt eurolt vähemalt 500 miljardi euroni.

2017. aastal püsis fond kindlalt ettenähtud rajal, et kaasata 2018. aasta keskpaigaks reaalmajandusse vähemalt 315 miljardi euro ulatuses lisainvesteeringuid. See tegutses kõigis 28 liikmesriigis ja pidi 2017. aasta lõpuks tooma kaasa ligikaudu 256 miljardi euro väärtuses investeeringuid.

Aasta lõpuks oli fondi raames heaks kiidetud kokku 357 taristu- ja innovatsiooniprojekti, mida rahastati kokku 39,2 miljardi euroga. Peale selle kiideti heaks 347 väikeste ja keskmiste ettevõtete rahastamislepingut, mille väärtus oli 11,9 miljardit eurot. Sellest said eeldatavalt kasu ligikaudu 539 000 sellist ettevõtet.

Lisaks suurendati Euroopa investeerimisnõustamise keskuse kaudu projektide väljatöötamiseks ja ettevalmistamiseks antavat nõustamistuge, rahastamist taotlevatele projektidele anti aga vajalikku nähtavust Euroopa investeerimisprojektide portaalis.

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond toetab investeeringuid ELi majanduse jaoks strateegiliselt tähtsates sektorites, nagu energeetika, transport, digitaaltehnoloogia, teadus, arendus ja innovatsioon, keskkond ja ressursitõhusus, sotsiaalne taristu ja väikeettevõtted. Siia hulka kuuluvad investeeringud sotsiaalsesse ettevõtlusesse, sotsiaalsesse mõjusse ja sotsiaalsesse innovatsiooni.

ELi liikmesriikide jätkuv toetamine

ELi liikmesriikide jätkuv toetamine

Mais 2017 loodi struktuurireformi tugiprogramm, mille ajavahemiku 2017–2020 eelarve oli 142,8 miljonit eurot. Liikmesriikide taotlusel rahastatakse sellest programmist vajadusekohast tehnilist tuge, et aidata neid kõige olulisemates reformivaldkondades. Programmi kaudu pakub komisjon sihtotstarbelist toetust, mis tugevdab liikmesriikide suutlikkust kavandada ja rakendada reforme, mida nad peavad vajalikuks, et muuta oma majandus konkurentsivõimelisemaks ja investeerimissõbralikumaks. See tehniline tugi hõlmab reforme sellistes valdkondades nagu üldjuhtimine ja avalik haldus, avaliku sektori finantsjuhtimine, ettevõtluskeskkond, tööturud, haridus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, finantssektor ja rahastamise kättesaadavus. Toetus on kättesaadav kõigile ELi liikmesriikidele, see on nõudluspõhine ega nõua kaasrahastamist.

Programmi rakendab struktuurireformi tugiteenistus koostöös teiste asjaomaste komisjoni talitustega. Seni on tugiteenistus teinud koostööd 15 liikmesriigiga, et viia ellu rohkem kui 150 toetusprojekti. 2018. aasta projektitsükli jooksul sai tugiteenistus rohkem kui 20 liikmesriigilt üle 400 toetusetaotluse, mille tulemusel ületab nõudlus märkimisväärselt tugiprogrammi 30,5 miljoni euro suurust eelarvet.

EL jätkas programmijärgse toetuse andmist Iirimaale, Hispaaniale, Küprosele, Portugalile ja Rumeeniale. Ka seekord tehti aasta jooksul korralikke edusamme Kreeka programmi rakendamisel, mille eesmärk oli luua tingimused usalduse tagasivõitmiseks ja panna alus Kreeka majanduse püsivale elavnemisele. Juulis viidi lõpule teine läbivaatamine, mis võimaldas anda loa teha Euroopa stabiilsusmehhanismist kolmas osamakse summas 8,5 miljardit eurot. Kolmas läbivaatamine oli detsembris veel pooleli ning sama kuu alguses saavutati ametnike tasandi kokkulepe. Kreeka sai jätkuvalt majandusabi ka Euroopa investeerimiskava kaudu.

Struktuurireformi tugiteenistus on võtnud endale ka eriülesandeid, et aidata koordineerida Kreekas pagulaskriisiga toimetulekut ja rakendada Küprose türgi kogukonna jaoks ELi abiprogrammi.

3.5.   UUTE OSALEJATE RESERV 300

UUTE OSALEJATE RESERV 300

Uute osalejate reserv 300 sai alguse heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkoguste müügist ning kuulub liikmesriikidele, kes kasutavad saadud raha innovaatiliste vähese CO2-heitega energiatootmise näidisprojektide rahastamiseks. Komisjon haldab programmi liikmesriikide nimel. EIP vastutab vastavalt komisjoniga sõlmitud koostöölepingule programmi „NER300“ varahalduse eest ja toimib tehnilise nõustajana. Kuna ei heitkoguste müügitulu ega projektide rahastamise kulud ei ole ELi eelarve osa, ei kajastu need ELi raamatupidamisaruannetes.

2

EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD (25)

25

SISUKORD

SISUKORD

| ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 111 |
| --- | --- |

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE | 112 |
| --- | --- |

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

| EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD | 115 |
| --- | --- |

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

| 1. | ELi EELARVERAAMISTIK | 115 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020 | 115 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID) | 117 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AASTAEELARVE | 117 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULUD | 117 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE | 119 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS | 119 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | ELi 2017. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR | 121 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULUD | 121 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KULUD | 121 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 123 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 123 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ELi EELARVEST KANTUD KULUD | 124 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 125 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 127 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 128 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 129 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 130 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 136 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 143 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 149 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 154 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES | 159 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 159 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 160 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 161 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AMETITE EELARVETE TÄITMINE | 162 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | EELARVE TULUD | 162 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES | 164 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta tulud | 139 691 | 144 717 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (135 764 ) | (135 180 ) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (1 796 ) | (1 655 ) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 40 | 63 |
| Sihtotstarbelise tulu muutused | (1 450 ) | (1 367 ) |
| Aastased vahetuskursi erinevused | (166) | (173) |
| Eelarve täitmise tulemus | 555 | 6 405 |

(miljonites eurodes)

2017

2016

Eelarveaasta tulud

Eelarveaasta tulud

139 691

139 691

144 717

144 717

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(135 764 )

(135 764 )

(135 180 )

(135 180 )

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1 796 )

(1 796 )

(1 655 )

(1 655 )

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

40

40

63

63

Sihtotstarbelise tulu muutused

Sihtotstarbelise tulu muutused

(1 450 )

(1 450 )

(1 367 )

(1 367 )

Aastased vahetuskursi erinevused

Aastased vahetuskursi erinevused

(166)

(166)

(173)

(173)

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

555

555

6 405

6 405

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud |
| 1 | Omavahendid | 131 718 | 115 484 | 115 455 | 115 416 |
| | 11-Suhkrumaksupõhised | 133 | 133 | 134 | 134 |
| | 12-Tollimaksupõhised | 21 334 | 20 374 | 20 364 | 20 325 |
| | 13-Käibemaksupõhised | 16 599 | 16 620 | 16 584 | 16 584 |
| | 14-Kogurahvatulupõhised | 93 652 | 78 356 | 78 279 | 78 279 |
| | 15-Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | — | — | 94 | 94 |
| | 16-Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine | — | — | (0) | (0) |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 6 405 | 6 416 | 6 416 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 490 | 1 490 | 1 495 | 1 484 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 70 | 70 | 611 | 587 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 60 | 60 | 12 504 | 12 179 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 1 120 | 3 230 | 11 387 | 3 573 |
| 8 | Laenutehingud | 7 | 7 | 43 | 28 |
| 9 | Mitmesugused tulud | 25 | 25 | 15 | 8 |
| Kokku | 134 490 | 126 771 | 147 926 | 139 691 |

(miljonites eurodes)

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

1

Omavahendid

131 718

115 484

115 455

115 416

11-Suhkrumaksupõhised

11-Suhkrumaksupõhised

133

133

133

133

134

134

134

134

12-Tollimaksupõhised

12-Tollimaksupõhised

21 334

21 334

20 374

20 374

20 364

20 364

20 325

20 325

13-Käibemaksupõhised

13-Käibemaksupõhised

16 599

16 599

16 620

16 620

16 584

16 584

16 584

16 584

14-Kogurahvatulupõhised

14-Kogurahvatulupõhised

93 652

93 652

78 356

78 356

78 279

78 279

78 279

78 279

15-Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

15-Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

—

—

—

—

94

94

94

94

16-Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

16-Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

—

—

—

—

(0)

(0)

(0)

(0)

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

6 405

6 416

6 416

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 490

1 490

1 495

1 484

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

70

70

611

587

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

60

60

12 504

12 179

7

Viivisintressid ja trahvid

1 120

3 230

11 387

3 573

8

Laenutehingud

7

7

43

28

9

Mitmesugused tulud

25

25

15

8

Kokku

Kokku

134 490

134 490

126 771

126 771

147 926

147 926

139 691

139 691

EELARVEKULUD: KULUKOHUSTUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

EELARVEKULUD: KULUKOHUSTUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 74 899 | 75 399 | 85 181 | 83 268 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 21 312 | 21 312 | 24 508 | 22 654 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 53 587 | 54 087 | 60 673 | 60 614 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 58 584 | 58 569 | 62 806 | 60 859 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 42 613 | 42 611 | 45 830 | 44 759 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 284 | 4 284 | 4 472 | 4 124 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 162 | 10 713 | 12 382 | 11 814 |
| 5 | Haldus | 9 395 | 9 395 | 10 190 | 9 794 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3 921 | 3 921 | 4 344 | 4 142 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 534 | 1 472 | 1 544 | 1 291 |
| Kokku | 157 858 | 159 831 | 176 576 | 171 150 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

74 899

75 399

85 181

83 268

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

21 312

21 312

21 312

21 312

24 508

24 508

22 654

22 654

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

53 587

53 587

54 087

54 087

60 673

60 673

60 614

60 614

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

58 584

58 569

62 806

60 859

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

42 613

42 613

42 611

42 611

45 830

45 830

44 759

44 759

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 284

4 284

4 472

4 124

4

Globaalne Euroopa

10 162

10 713

12 382

11 814

5

Haldus

9 395

9 395

10 190

9 794

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3 921

3 921

3 921

3 921

4 344

4 344

4 142

4 142

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

534

1 472

1 544

1 291

Kokku

Kokku

157 858

157 858

159 831

159 831

176 576

176 576

171 150

171 150

EELARVEKULUD: MAKSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

EELARVEKULUD: MAKSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 56 522 | 49 840 | 61 168 | 57 030 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 19 321 | 20 065 | 24 370 | 21 376 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 37 201 | 29 775 | 36 797 | 35 654 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 54 914 | 54 467 | 58 575 | 56 743 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 42 563 | 42 558 | 45 975 | 44 695 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 787 | 2 793 | 2 994 | 2 867 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 9 483 | 8 938 | 10 944 | 9 793 |
| 5 | Haldus | 9 395 | 9 392 | 10 977 | 9 656 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3 921 | 3 921 | 4 841 | 4 085 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 390 | 1 341 | 1 414 | 1 291 |
| Kokku | 134 490 | 126 771 | 146 071 | 137 379 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

56 522

49 840

61 168

57 030

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

19 321

19 321

20 065

20 065

24 370

24 370

21 376

21 376

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

37 201

37 201

29 775

29 775

36 797

36 797

35 654

35 654

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

54 914

54 467

58 575

56 743

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

42 563

42 563

42 558

42 558

45 975

45 975

44 695

44 695

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 787

2 793

2 994

2 867

4

Globaalne Euroopa

9 483

8 938

10 944

9 793

5

Haldus

9 395

9 392

10 977

9 656

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3 921

3 921

3 921

3 921

4 841

4 841

4 085

4 085

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

390

1 341

1 414

1 291

Kokku

Kokku

134 490

134 490

126 771

126 771

146 071

146 071

137 379

137 379

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

1.   ELi EELARVERAAMISTIK

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele ja selle kohaldamiseeskirjadele. Üldeelarve on vahend, millega igal aastal tagatakse ja kinnitatakse liidu tulud ja kulud ülemmäärade piires ja muude sätete kohaselt, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga ja kooskõlas seadusandlike aktidega, mis reguleerivad selle raamistiku mitmeaastaseid programme.

1.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv |

(miljonites eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1.b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad |
| --- | --- |

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

4.

Globaalne Euroopa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioonid

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivreserv |
| --- | --- |

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erivahendid |
| --- | --- |

9.

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

—

—

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

Eespool esitatud tabelis on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kajastatud jooksevhindades. 2017 oli neljas mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 hõlmatud eelarveaasta. 2017. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 155 631 miljonit eurot, mis moodustab 1,04 % ELi kogurahvatulust. Vastav maksekohustuste assigneeringute ülemmäär on 142 906 miljonit eurot, st 0,95 % ELi kogurahvatulust, mis kehtib 2017. eelarveaasta jooksul.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks on kokku lepitud uued paindlikkussätted. Üks uutest sätetest on võimalus kanda maksete ülemmääradeni jääv kasutamata varu üle järgmistesse aastatesse – üldise ülemmäära kaudu mitmeaastase finantsraamistiku järgmiseks aastaks tehnilise kohandamise raames. Seepärast kanti 2015. aasta (1 288 miljonit eurot jooksevhindades) ja 2016. aasta (13 991 miljonit eurot jooksevhindades) kasutamata summa üle aastatesse 2018–2020 ning vastavalt kohandati 2015., 2016. ja 2018.–2020. aasta ülemmäärasid – vt ülalnimetatud mitmeaastane finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks ja tehniline kohandamine 2018. aastaks (COM(2017) 220, 24. mai 2017).

24. mail 2017 võttis komisjon vastu teatise „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2018. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (ESA 2010) (COM(2017) 220, 24. mai 2017). Nõukogu määruse 2017/1123, millega muudeti mitmeaastane finantsraamistiku määrust nr 1311/2013 (ELT L 163, 24.6.2017), jõustumise järel ajakohastati 24. mai 2017. aasta teatises sisalduvaid hädaabireservi ja paindlikkusinstrumenti iseloomustavaid arvnäitajaid ja nimetatud teatis asendati 15. septembri 2017. aasta teatisega (COM(2017) 473 final). Selles teatises esitatud kohandused tulenevad otseselt mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmisest määrusega (EL, Euratom) 2017/1123 ja ei kaldu kõrvale mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikest 4, mille kohaselt ei tohi samal aastal ega hiljem teha muid tehnilisi muudatusi peale nende, millele on osutatud artikli 6 lõikes 1. Paindlikkusinstrumendi hiljutine artikli 6 lõike 1 punkti f kohane tehniline kohandus on esmakordne.

Selgitused mitmeaastase finantsraamistiku erinevate rubriikide kohta on esitatud allpool:

Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv

Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| 1b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

1b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 – Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 – Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika ning keskkonnameetmeid, eeskätt programmi LIFE+.

Rubriik 3 – Turvalisus ja kodakondsus

Rubriik 3 – Turvalisus ja kodakondsus

Rubriik 3 (turvalisus ja kodakondsus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega.

Rubriik 4 — Globaalne Euroopa

Rubriik 4 — Globaalne Euroopa

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas arengukoostööd, humanitaarabi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja naabruspoliitika rahastamisvahendid. EDF jääb jätkuvalt väljapoole ELi eelarvet ning ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa.

Rubriik 5 – Haldus

Rubriik 5 – Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi institutsioonide puhul, välja arvatud komisjon, moodustuvad need kulud kogukuludest.

Rubriik 6 – Kompensatsioonid

Rubriik 6 – Kompensatsioonid

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

Rubriik 9 – Erivahendid

Rubriik 9 – Erivahendid

Paindlikkusmehhanismid võimaldavad ELil võtta kasutusele vajalikud vahendid reageerimiseks ettenägematutele sündmustele, nagu kriisid ja hädaolukorrad. Nende mehhanismide kohaldamisala, rahaeraldised ja tegevuse üksikasjad on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruses ja institutsioonidevahelises kokkuleppes. Praeguses vähendatud kulude kontekstis tagavad need ka eelarvevahendite vastavuse prioriteetidele ka viimaste muutumise korral, nii et iga euro kulutatakse seal, kus seda enim vaja on. Enamik paindlikkusmehhanisme on seepärast väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku ning rahalisi vahendeid saab võtta kasutusele üle kulude ülemmäära.

1.2.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid jagunevad detailsemateks rubriikideks, mis vastavad peamistele kuluprogrammidele (nt Horisont 2020, Erasmus+ jne). Eelarve täitmise õiguslikud alused on võetud vastu sellel programmide tasandil. Programmid on tavapärane rakendamis- ja tulemusaruandluseks kasutatav struktuur. Seepärast on eelarve täitmise aruannetes esitatud tabelid programmide kaupa (vt tabelid 4.6 – 4.10 allpool).

4.6 – 4.10

1.3.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Euroopa Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Kõnealusel aastal võetakse vastu paranduseelarved. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud.

| — | Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Aruandes on rahastamistüübid jagatud kahte peamisesse liiki:

| — | lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ning |
| --- | --- |

—

lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ning

| — | lisaassigneeringud, mis sisaldavad






  — | ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle jooksvasse aastasse) ning |
| --- | --- | --- |

—

lisaassigneeringud, mis sisaldavad

—

ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle jooksvasse aastasse) ning

| — | sihtotstarbelist tulu hüvitamistest, kolmandate isikute/riikide panuseid ELi programmidesse ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse vastavatele eelarveridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelist tulu hüvitamistest, kolmandate isikute/riikide panuseid ELi programmidesse ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse vastavatele eelarveridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba.

Kõik rahastamistüübid kokku moodustavad kasutatavad assigneeringud.

1.4.   TULUD

TULUD

1.4.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust tuleb omavahenditest, mis koosneb järgmistest kategooriatest:

| (1) | Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 15 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(1)

Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 15 % omavahenditest saadavast tulust.

| (2) | Käibemaksu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 13 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(2)

Käibemaksu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 13 % omavahenditest saadavast tulust.

| (3) | Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 72 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(3)

Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 72 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuses nr 2014/335/EL, Euratom, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2014. aasta otsus“). See otsus jõustus 1. oktoobril 2016 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014. 2016. eelarveaastal võeti arvesse 2014. ja 2015. aasta mõju.

Omavahendite kogusumma, mis eraldatakse liidule selleks, et katta iga-aastased maksete assigneeringud, ei või ületada 1,20 % kõikide liikmesriikide summaarsest kogurahvatulust.

1.4.2.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid koosnevad (kolmandatest riikidest pärinevalt impordilt võetavatest) tollimaksudest ja suhkrumaksudest (mida maksavad suhkrutootjad, et rahastada ühise suhkruturu korralduskulusid), mida liikmesriigid koguvad ettevõtjatelt ELi nimel. Neist 20 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | Määruse nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis.

| — | Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse. |
| --- | --- |

—

Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse.

Liikmesriik peab kandma traditsioonilised omavahendid kas riigikassas või liikmesriigi keskpangas selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega, siis sissenõudmise) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

1.4.3.   
  Käibemaks

Käibemaks

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Siiski on käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust. Ühtseks kohaldatavaks käibemaksu sissenõudmise määraks on kinnitatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemik 2014–2020, mil Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi sissenõudmise määraks määrati 0,15 %.

1.4.4.   
  Kogurahvatulu

Kogurahvatulu

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust.

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid määratakse kindlaks asjaomaste arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ja ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil. Summade, mida liikmesriigid võlgnevad tegelike arvestusbaaside alusel, ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstavate summade vahe, mis võib olla kas positiivne või negatiivne, nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse teise asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta juuni esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

1.4.5.   
  Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism (mille raames vähendatakse tema omavahendite makseid, suurendades samal ajal muude liikmesriikide makseid) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel 1984. aasta juunis. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse Ühendkuningriigi korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

1.4.6.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati, et Taani, Madalmaade ja Rootsi suhtes tuleks kohaldada nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist ajavahemikus 2014–2020 ning Austria suhtes kohaldatakse brutomaksete vähendamist ainult ajavahemikus 2014–2016. Iga-aastased vähendused on järgmised: Taanil 130 miljonit eurot, Madalmaadel 695 miljonit eurot ja Rootsil 185 miljonit eurot.

1.5.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral arvestatakse tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Määruse (EÜ, Euratom) nr 608/2014 (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 lõike 1 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning

| — | praeguse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

praeguse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid,

| — | sihtotstarbelise tulu kasv ning |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise tulu kasv ning

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nendele osutatud töödega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad n aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest n–1 aasta eelarve täitmise aruandes. Ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Ülekantud maksete assigneeringud hõlmavad: automaatseid ülekandmisi ja ülekandmisi otsuse alusel. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

1.6.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| EELARVEAASTA TULEM | 8 082 | 1 733 |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (4 408 ) | (1 969 ) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 10 739 | 3 363 |
| Viittulud (neto) | (257) | 611 |
| Kulud | | |
| Akumuleerunud kulud (neto) | 3 725 | 10 678 |
| Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud | (3 574 ) | (7 656 ) |
| Eelrahastamise netomõju | (12 059 ) | (468) |
| Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (3 373 ) | (3 102 ) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 1 784 | 1 379 |
| Eraldiste muutused | 6 752 | 3 962 |
| Muud | (6 676 ) | (2 142 ) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem | (179) | 16 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 555 | 6 405 |

Miljonites eurodes

2017

2016

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

8 082

8 082

1 733

1 733

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(4 408 )

(4 408 )

(1 969 )

(1 969 )

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

10 739

10 739

3 363

3 363

Viittulud (neto)

Viittulud (neto)

(257)

(257)

611

611

Kulud

Kulud

Akumuleerunud kulud (neto)

Akumuleerunud kulud (neto)

3 725

3 725

10 678

10 678

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

(3 574 )

(3 574 )

(7 656 )

(7 656 )

Eelrahastamise netomõju

Eelrahastamise netomõju

(12 059 )

(12 059 )

(468)

(468)

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(3 373 )

(3 373 )

(3 102 )

(3 102 )

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

1 784

1 784

1 379

1 379

Eraldiste muutused

Eraldiste muutused

6 752

6 752

3 962

3 962

Muud

Muud

(6 676 )

(6 676 )

(2 142 )

(2 142 )

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

(179)

(179)

16

16

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

555

555

6 405

6 405

Vastavalt finantsmäärusele arvutatakse eelarveaasta tulem tekkepõhise arvestuse põhimõtte alusel, eelarve täitmise tulemus põhineb aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda.

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Viitlaekumiste summa koosneb peamiselt põllumajandusega seotud viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude summa koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud kumuleerunud kuludest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult akumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta akumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate akumuleerunud kulude vähenemine. Eelnevatel aastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed arvatakse aruandeaasta kulude hulka ja need tuleb seepärast kaasata võrdlemise eesmärgil majandustulemusse.

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) eelmaksete tasaarvestamisest aruandeaastal heakskiidetud rahastamiskõlblike kuludega. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikele 1) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevatest eelarveaastatest üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad raamatupidamise aastaaruandes eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

2.   ELi 2017. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR

2.1.   TULUD

TULUD

Esialgses vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 1. detsembril 2016, oli maksete assigneeringute summa 134 490 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 131 718 miljonit eurot. Esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulu põhiste omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

2017. eelarveaasta jooksul võeti vastu kuus paranduseelarvet. Neid arvesse võttes oli 2017. aasta eelarve lõplik vastuvõetud tulu 126 771 miljonit eurot. Eelmise eelarveaasta ülejääk, maksete assigneeringute märkimisväärne vähendamine ja muud sissemaksed vähendasid 2017. aastal liikmesriikide kogurahvatulu tasakaalustavat makset (115 484 miljonit eurot).

Mis puutub omavahendite laekumist, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see väga lähedane prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve projekti nr 6/2017 koostamise käigus muudeti eelarveprognoose (kooskõlas 2017. aasta kevadprognoosiga)

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Käibemaksu- ja kogurahvatulu saldode puhul kasutatakse uut menetlust. Normid on sätestatud omavahendite kättesaadavaks tegemise määruse (määrus nr 609/2014) artikkel 10b. Uus menetlus ei hõlma paranduseelarvet ja seepärast taotleb komisjon netosummade tasumist otse liikmesriikidelt. Tänu uuele tasaarvestussüsteemile oli mõju ELi eelarvele nullilähedane.

Rubriik „ELi lepingute ja programmidega seotud tulud, osamaksud ja tagasimaksed“ on seotud peamiselt tuluga finantskorrektsioonidest (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, EAGF ja EAFRD), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides ning muude osamaksude ja tagasimaksetega ELi programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele. 2017. aastal koosnesid need osamaksed ja tagasimaksed peamiselt tagasimaksetest struktuurifondidele (6,7 miljardit eurot), põllumajandusfondide raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusest (1,9 miljardit eurot), liikmesriikide või konkreetsete kokkulepete osaliseks olevate kolmandate isikute osamaksetest (1,6 miljardit eurot) ja osamaksetest ELi programmidesse (1 miljard eurot).

Trahvitulu on seotud peamiselt konkurentsi valdkonna trahvidega.

2.2.   KULUD

KULUD

2017. aasta eelarve eesmärk oli saavutada õige tasakaal käimasolevate programmide rakendamise ja uute probleemidega tegelemise vahel. Seepärast põhines see varasematel aastatel võetud kohustustel ja kasutab juba olemasolevat paindlikkust, et vastata väljakutsetele kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga (2014–2020).

Kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud iga-aastase arenguga kinnitati eelarveprojektis kavandatud kulukohustuste assigneeringute mahuks 157,7 miljardit eurot (1,7 % rohkem, kui 2016. aasta eelarves) ja maksete assigneeringute mahuks 134,9 miljardit eurot (- 6,2 %), mis on vastavalt 1,05 % ja 0,90 % ELi kogurahvatulust. Kulukohustuste assigneeringute kasv pärast Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi 2014. aasta osamakse ümberplaneerimise mõju neutraliseerimist oli 4,8 %. Maksete kogusumma märkimisväärne vähenemine kajastab peamiselt perioodi 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku rakendusprogrammide lõpuleviimist ja uue põlvkonna programmide aeglast rakendamist teatavates poliitikavaldkondades.

Aasta jooksul suurendati kulukohustuste assigneeringuid 500 miljoni euro võrra: paranduseelarvega nr 3/2017 nähti ette vahendeid noorte tööhõive algatuse tarbeks ja paranduseelarvega nr 5/2017 anti EFSD tagatisfondile vahendeid lisaks algselt eraldatud 275 miljonile eurole.

Pärast rasket olukorda 2016. aastal, mil maksete assigneeringud ületasid vajadusi ja aasta lõppes suure ülejäägiga, suurenes maksetaotluste hulk ka 2017. aastal esialgu aeglaselt, mistõttu komisjon astus samme eelarve vastavaks kohandamiseks. Seepärast tehti 9. oktoobril 2017 esitatud paranduseelarve projektis nr 6/2017 ettepanek vähendada maksete assigneeringuid 7,7 miljardi euro võrra, millest 5,9 miljardit eurot alamrubriigi 1b Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ning vähemal määral rubriikide 2 Jätkusuutlik majanduskasv: Loodusvarad, 3 Julgeolek ja kodakondsus ja 4 Globaalne Euroopa, samuti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi eelarveridadelt.

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

Jätkusuutlik majanduskasv: Loodusvarad

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Olemasolevate assigneeringute kasutamine 2017. aastal

Olemasolevate assigneeringute kasutamine 2017. aastal

2017. aastal kasutati igat liiki assigneeringuid (eelarvelised, ülekanded 2016. aastast ja sihtotstarbeline tulu) kulukohustuste puhul 97 % ja maksete puhul 93,9 % ulatuses. Eelarvelised assigneeringud kasutati 2017. aastal täielikult ära (maksete assigneeringud 98,35 %), mis on hea saavutus, arvestades 2016. aastal ja enamuse 2017. aastast valitsenud ebakindlat olukorda. Kui võtta arvesse, et 2018. aastasse üle kantud summad on täielikult ära kasutatud, kasvab kasutamise määr kulukohustuste assigneeringute puhul 99,9 %-ni ja maksete assigneeringute puhul 99,8 %-ni.

Alamrubriigis 1b Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus suurenes perioodi 2014–2020 programmide rakendamine võrreldes 2016. aastaga oluliselt, ning tehti esimesed perioodi 2007–2013 programmide sulgemismaksed. Maksete assigneeringute vähendamine paranduseelarvega nr 6/2017 kompenseeriti täielikult, kasutades raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusest tekkinud sihtotstarbelist tulu; makseteks kasutatud lõplikud summad olid peaaegu võrdsed esialgu kavandatud eelarvega.

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

EAFRD uute programmide rakendamine suurenes 2016. aastaga võrreldes ka rubriigis 2 – Jätkusuutlik majanduskasv: Loodusvarad.

Jätkusuutlik majanduskasv: Loodusvarad

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused (veel tasumata kohustused) moodustasid 2017. aasta lõpul 267 miljardit eurot. Rohkem kui 28 miljardi eurone suurenemine võrreldes 2016. aastaga on oodatust suurem, kuna lõhe kulukohustuste ja tehtud maksete vahel oli paranduseelarvest nr 6/2017 tingitud maksete vähendamise tõttu algul prognoositust suurem. Siiski on täitmata kulukohustuste suurenemine normaalne, kuna kulukohustuste assigneeringud suurenevad vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule igal aastal. Võttes arvesse kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahet eelarves, võib arvata, et täitmata kulukohustused suurenevad 2018. aastal veelgi. Võttes aga arvesse, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute vaheline lõhe 2018. aasta eelarves on väiksem, peaks suurenemine olema oluliselt väiksem kui 2017. aastal. Peale selle prognoositakse alamrubriigi 1b Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus valdkonna maksetaotluste mahu suurenemist „n+3“ kulukohustuste automaatse vabastamise reegli kohaldamise tõttu.

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2017. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade“) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

2017. aasta eelarve täitmise tulemus 0,56 miljardit eurot oli kõigi aegade madalaim ja tulenes peamiselt tulupoolest, kus olid 2017. aastal arvestatavad tulud sissemaksetest ja tagasimaksetest (12,2 miljardit eurot). Nimetatud tulud sisaldasid tagasimakseid struktuurifondidele (6,7 miljardit eurot), põllumajandusfondide raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusest tulenevaid makseid (1,9 miljardit eurot), liikmesriikide ja konkreetsete kokkulepete osaliseks olevate kolmandate isikute osamakseid (1,6 miljardit eurot) ning osamakseid ELi programmidesse (1 miljard eurot). Maksete assigneeringud kasutati täielikult ära (98,35 %), kulutamata summad lubati kanda üle 2018. aastasse ja kasutamata summa oli tühine.

3.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

3.1.   KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Lae- kumata |
| Jaotis | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Aruandeaasta nõuete alusel | Ülekantud nõuete alusel | Kokku | |
| 1 | Omavahendid | 131 718 | 115 484 | 115 429 | 26 | 115 455 | 115 414 | 2 | 115 416 | 100 % | 39 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 6 405 | 6 416 | — | 6 416 | 6 416 | — | 6 416 | 100 % | — |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 490 | 1 490 | 1 488 | 7 | 1 495 | 1 478 | 7 | 1 484 | 100 % | 11 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 70 | 70 | 590 | 21 | 611 | 572 | 15 | 587 | 836 % | 24 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 60 | 60 | 12 228 | 275 | 12 504 | 12 061 | 118 | 12 179 | 20 299  % | 324 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 1 120 | 3 230 | 4 823 | 6 564 | 11 387 | 541 | 3 032 | 3 573 | 111 % | 7 814 |
| 8 | Laenutehingud | 7 | 7 | 39 | 5 | 43 | 24 | 5 | 28 | 410 % | 15 |
| 9 | Mitmesugused tulud | 25 | 25 | 6 | 9 | 15 | 4 | 4 | 8 | 30 % | 7 |
| Kokku | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

(miljonites eurodes)

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Lae- kumata

Jaotis

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Aruandeaasta nõuete alusel

Ülekantud nõuete alusel

Kokku

1

Omavahendid

131 718

115 484

115 429

26

115 455

115 414

2

115 416

100 %

39

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

6 405

6 416

—

6 416

6 416

—

6 416

100 %

—

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 490

1 490

1 488

7

1 495

1 478

7

1 484

100 %

11

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

70

70

590

21

611

572

15

587

836 %

24

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

60

60

12 228

275

12 504

12 061

118

12 179

20 299  %

324

7

Viivisintressid ja trahvid

1 120

3 230

4 823

6 564

11 387

541

3 032

3 573

111 %

7 814

8

Laenutehingud

7

7

39

5

43

24

5

28

410 %

15

9

Mitmesugused tulud

25

25

6

9

15

4

4

8

30 %

7

Kokku

Kokku

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

4.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

4.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutus | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmine | Sihtotstarbeline tulu | | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutus | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmine | Sihtotstarbeline tulu | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 21 312 | — | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 284 | — | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5 | Haldus | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Kokku | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutus

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmine

Sihtotstarbeline tulu

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutus

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmine

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

21 312

21 312

—

—

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

42 613

42 613

(2)

(2)

42 611

42 611

433

433

2 786

2 786

45 830

45 830

42 563

42 563

(5)

(5)

42 558

42 558

630

630

2 786

2 786

45 975

45 975

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 284

—

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4

Globaalne Euroopa

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5

Haldus

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

0

0

423

423

4 344

4 344

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

494

494

426

426

4 841

4 841

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Kokku

Kokku

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.2.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | | Võetud kulukohustused | Üle kantud 2018 | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 98 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | Haldus | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Kokku | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Võetud kulukohustused

Üle kantud 2018

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

85 181

75 356

0

7 912

83 268

98 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

60 673

60 673

54 056

54 056

—

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

45 830

45 830

42 150

42 150

426

426

2 183

2 183

44 759

44 759

98 %

98 %

603

603

451

451

1 054

1 054

10

10

8

8

—

18

18

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4

Globaalne Euroopa

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5

Haldus

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 344

4 344

3 838

3 838

0

0

303

303

4 142

4 142

95 %

95 %

120

120

0

0

120

120

83

83

0

0

0

0

83

83

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Kokku

Kokku

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.3.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | | Tehtud maksed | 2018. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest œtulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 93 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5 | Haldus | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Kokku | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Tehtud maksed

2018. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest œtulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

61 168

49 698

111

7 220

57 030

93 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

45 975

45 975

41 992

41 992

621

621

2 081

2 081

44 695

44 695

97 %

97 %

103

103

451

451

705

705

1 259

1 259

12

12

8

8

—

21

21

3

Julgeolek ja kodakondsus

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4

Globaalne Euroopa

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5

Haldus

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 841

4 841

3 363

3 363

448

448

274

274

4 085

4 085

84 %

84 %

475

475

0

0

152

152

627

627

83

83

46

46

—

128

128

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Kokku

Kokku

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.4.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/ Ümberhindlused/ Tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Haldus | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Kokku | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/ Ümberhindlused/ Tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

247

247

(2)

(2)

(211)

(211)

33

33

44 759

44 759

(44 484 )

(44 484 )

—

275

275

309

309

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Globaalne Euroopa

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5

Haldus

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

431

431

20

20

(448)

(448)

3

3

4 142

4 142

(3 637 )

(3 637 )

0

0

505

505

507

507

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Kokku

Kokku

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.5.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | < 2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kokku |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Haldus | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| 9 | Erivahendid | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Kokku | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

< 2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kokku

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

—

—

—

—

—

—

0

0

12

12

22

22

275

275

309

309

3

Julgeolek ja kodakondsus

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4

Globaalne Euroopa

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5

Haldus

—

—

—

0

0

0

4

863

867

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

3

505

505

507

507

9

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Kokku

Kokku

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

4.6.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Täiendavad assigneeringud | Kokku assigneeringud kokku | Eelarve assigneeringud | Täiendavad assigneeringud | Kokku assigneeringud kokku |
| Algne vastu võetud eelarve | Parandus- eelarved & ümberpaigutused | Lõplik vastu võetud eelarve | Üle- kanded | Sihtotstarbeline tulu | | Algne vastu võetud eelarve | Parandus- eelarved & ümberpaigutused | Lõplik vastu võetud eelarve | Üle- kanded | Sihtotstarbeline tulu | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1.1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 661 | 0 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 2 317 | 150 | 2 467 | — | 39 | 2 506 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 897 | — | 897 | — | 148 | 1 045 | 688 | 162 | 850 | 3 | 255 | 1 108 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 323 | (0) | 322 | — | 19 | 341 | 426 | 298 | 724 | 0 | 19 | 743 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 607 | — | 607 | — | 17 | 625 | 697 | (60) | 637 | 2 | 19 | 658 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 138 | — | 138 | — | — | 138 | 150 | 204 | 354 | — | — | 354 |
| | Horisont 2020 | 10 346 | 78 | 10 424 | — | 1 828 | 12 251 | 10 196 | (97) | 10 100 | 71 | 2 689 | 12 860 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 341 | (0) | 341 | — | 112 | 452 | 348 | (1) | 347 | 20 | 152 | 518 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 349 | 0 | 349 | — | 32 | 381 | 369 | (119) | 250 | 2 | 71 | 324 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 064 | 6 | 2 070 | — | 388 | 2 458 | 1 887 | 40 | 1 927 | 7 | 441 | 2 375 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 10 | 146 | 97 | (7) | 90 | 2 | 10 | 102 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 137 | 7 | 144 | — | 5 | 149 | 117 | (0) | 117 | 5 | 5 | 127 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 700 | (77) | 622 | — | 1 | 623 | 123 | (40) | 83 | 2 | 0 | 85 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 723 | (1) | 1 723 | — | 120 | 1 843 | 971 | 279 | 1 249 | 2 | 103 | 1 354 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 124 | 1 | 125 | — | 3 | 128 | 118 | (54) | 63 | 0 | 3 | 67 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | — | — | — | — | 16 | 16 | 110 | 32 | 142 | — | 16 | 157 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 344 | (7) | 338 | — | 18 | 356 | 336 | (16) | 319 | — | 18 | 337 |
| | Muud meetmed ja programmid | 220 | (2) | 218 | — | 435 | 653 | 196 | 2 | 198 | 1 | 344 | 543 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 56 | (0) | 56 | — | 1 | 57 | 44 | (15) | 29 | — | 0 | 30 |
| | Komisjon eripädevused | 144 | (5) | 139 | 0 | 5 | 143 | 131 | (13) | 118 | — | 4 | 123 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku | 21 312 | (0) | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| 1.2 | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 26 122 | (30) | 26 092 | — | 3 405 | 29 496 | 19 315 | (4 613 ) | 14 702 | — | 3 375 | 18 078 |
| | Üleminekupiirkonnad | 5 627 | (15) | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 3 314 | (1 247 ) | 2 067 | — | 542 | 2 609 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 8 251 | 45 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 5 853 | (1 441 ) | 4 413 | — | 1 259 | 5 672 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 222 | — | 222 | — | 29 | 251 | 140 | (14) | 126 | — | 35 | 161 |
| | Ühtekuuluvusfond | 9 056 | — | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 5 981 | 1 107 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 1 940 | — | 1 940 | — | 185 | 2 124 | 969 | (392) | 577 | — | 53 | 630 |
| | Tehniline abi | 216 | (0) | 216 | — | 1 | 217 | 190 | (23) | 167 | 13 | 1 | 180 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 546 | — | 546 | — | 6 | 553 | 441 | (150) | 291 | 0 | 6 | 298 |
| | Noorte tööhõive algatus | — | 500 | 500 | — | 56 | 556 | 600 | (551) | 49 | — | 476 | 525 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 593 | — | 1 593 | — | — | 1 593 | 383 | (93) | 290 | — | 2 | 292 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 13 | — | 13 | — | 0 | 13 | 14 | (9) | 5 | — | 0 | 5 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 14 366 | (2) | 14 364 | — | 862 | 15 226 | 11 208 | (215) | 10 994 | 1 | 532 | 11 527 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 912 | — | 912 | — | 133 | 1 045 | 577 | (192) | 385 | 0 | 133 | 519 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 138 | (11) | 127 | — | 2 | 129 | 133 | 3 | 136 | — | 2 | 139 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 494 | — | 494 | — | 10 | 504 | 364 | (33) | 331 | 4 | 8 | 343 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 13 | (6) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 620 | (6) | 1 614 | — | 46 | 1 661 | 1 182 | (559) | 623 | 2 | 45 | 671 |
| | Tarbijaküsimused | 27 | — | 27 | — | 1 | 28 | 21 | (0) | 21 | 1 | 1 | 22 |
| | Loov Euroopa | 208 | 1 | 209 | — | 13 | 222 | 177 | 10 | 187 | 2 | 15 | 204 |
| | Erakorraline toetus liidus | 200 | (1) | 199 | — | — | 199 | 219 | (1) | 218 | 0 | — | 218 |
| | Sisejulgeolekufond | 739 | (4) | 735 | — | 61 | 796 | 748 | (350) | 398 | 2 | 60 | 460 |
| | IT-süsteemid | 20 | 16 | 35 | — | 3 | 38 | 17 | 12 | 28 | — | 3 | 31 |
| | Õigusküsimused | 54 | (0) | 54 | — | 3 | 56 | 41 | (4) | 37 | 1 | 3 | 41 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 63 | 1 | 64 | — | 2 | 65 | 47 | 6 | 53 | 1 | 2 | 55 |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 31 | (2) | 30 | — | 2 | 31 | 31 | (3) | 28 | — | 2 | 30 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 26 | — | 26 | — | 1 | 27 | 26 | — | 26 | 0 | 1 | 27 |
| | Toit ja sööt | 256 | 3 | 259 | — | 3 | 262 | 234 | 6 | 241 | 1 | 4 | 246 |
| | Tervis | 65 | — | 65 | — | 2 | 67 | 58 | 1 | 59 | 1 | 2 | 62 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 863 | (6) | 858 | — | 51 | 909 | 864 | (99) | 765 | — | 51 | 816 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 12 | (2) | 10 | — | 0 | 10 | 19 | (6) | 14 | — | 1 | 14 |
| | Konkreetsed meetmed | 101 | — | 101 | — | 1 | 102 | 102 | (7) | 96 | 1 | 0 | 97 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 4 284 | (0) | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 2 115 | 4 | 2 118 | — | 76 | 2 195 | 1 716 | (330) | 1 386 | 4 | 414 | 1 805 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 46 | (6) | 40 | — | — | 40 | 46 | (35) | 10 | — | — | 10 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 21 | (9) | 11 | — | 1 | 13 | 20 | (10) | 10 | — | 2 | 11 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 22 | (5) | 17 | — | — | 17 | 24 | (7) | 17 | — | — | 17 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 440 | 40 | 2 481 | — | 54 | 2 535 | 2 358 | (374) | 1 984 | 5 | 59 | 2 048 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 168 | (17) | 3 151 | — | 47 | 3 198 | 2 769 | (140) | 2 629 | 13 | 74 | 2 716 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 134 | 5 | 138 | — | 2 | 140 | 136 | (39) | 97 | 1 | 2 | 99 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 189 | (5) | 184 | — | 4 | 188 | 168 | (9) | 159 | 3 | 3 | 166 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 273 | (13) | 260 | — | 11 | 272 | 294 | (36) | 258 | 3 | 10 | 271 |
| | Humanitaarabi | 945 | 335 | 1 280 | 99 | 769 | 2 148 | 1 146 | 247 | 1 393 | 91 | 728 | 2 211 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 327 | (41) | 287 | 9 | 55 | 351 | 294 | (35) | 259 | 0 | 55 | 313 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 62 | (11) | 51 | — | 3 | 54 | 81 | (11) | 71 | 0 | 3 | 74 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Muud meetmed ja programmid | 84 | (1) | 83 | — | 126 | 209 | 93 | (27) | 66 | 0 | 127 | 193 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 9 | (1) | 8 | 1 | 0 | 9 | 11 | (3) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Konkreetsed meetmed | 66 | (0) | 66 | — | 0 | 66 | 67 | (12) | 56 | — | 0 | 56 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5 | Pensionid | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 |
| | Euroopa koolid | 185 | (1) | 184 | — | 14 | 198 | 185 | (1) | 184 | 1 | 14 | 199 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 5 | — | 5 | — | — | 5 | 5 | (3) | 2 | — | — | 2 |
| | Komisjoni halduskulud | 3 494 | (11) | 3 483 | 1 | 357 | 3 841 | 3 494 | (10) | 3 484 | 292 | 358 | 4 134 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 315 | (253) | 62 | — | — | 62 | 315 | (216) | 99 | — | — | 99 |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 169 | — | 169 | — | 41 | 210 | 25 | (25) | 0 | 0 | 41 | 42 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Kokku | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

(miljonites eurodes)

Programm

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Täiendavad assigneeringud

Kokku assigneeringud kokku

Eelarve assigneeringud

Täiendavad assigneeringud

Kokku assigneeringud kokku

Algne vastu võetud eelarve

Parandus- eelarved & ümberpaigutused

Lõplik vastu võetud eelarve

Üle- kanded

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastu võetud eelarve

Parandus- eelarved & ümberpaigutused

Lõplik vastu võetud eelarve

Üle- kanded

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 661

0

2 661

—

39

2 700

2 317

150

2 467

—

39

2 506

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

897

—

897

—

148

1 045

688

162

850

3

255

1 108

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

323

(0)

322

—

19

341

426

298

724

0

19

743

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

607

—

607

—

17

625

697

(60)

637

2

19

658

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

138

—

138

—

—

138

150

204

354

—

—

354

Horisont 2020

10 346

78

10 424

—

1 828

12 251

10 196

(97)

10 100

71

2 689

12 860

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

341

(0)

341

—

112

452

348

(1)

347

20

152

518

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

349

0

349

—

32

381

369

(119)

250

2

71

324

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 064

6

2 070

—

388

2 458

1 887

40

1 927

7

441

2 375

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

136

—

136

—

10

146

97

(7)

90

2

10

102

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

137

7

144

—

5

149

117

(0)

117

5

5

127

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

700

(77)

622

—

1

623

123

(40)

83

2

0

85

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 723

(1)

1 723

—

120

1 843

971

279

1 249

2

103

1 354

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

124

1

125

—

3

128

118

(54)

63

0

3

67

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

—

—

—

—

16

16

110

32

142

—

16

157

Detsentraliseeritud asutused

344

(7)

338

—

18

356

336

(16)

319

—

18

337

Muud meetmed ja programmid

220

(2)

218

—

435

653

196

2

198

1

344

543

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

56

(0)

56

—

1

57

44

(15)

29

—

0

30

Komisjon eripädevused

144

(5)

139

0

5

143

131

(13)

118

—

4

123

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

21 312

21 312

(0)

(0)

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1.2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

26 122

(30)

26 092

—

3 405

29 496

19 315

(4 613 )

14 702

—

3 375

18 078

Üleminekupiirkonnad

5 627

(15)

5 613

—

677

6 289

3 314

(1 247 )

2 067

—

542

2 609

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

8 251

45

8 296

—

1 095

9 391

5 853

(1 441 )

4 413

—

1 259

5 672

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

222

—

222

—

29

251

140

(14)

126

—

35

161

Ühtekuuluvusfond

9 056

—

9 056

—

1 133

10 189

5 981

1 107

7 088

—

1 260

8 348

Euroopa territoriaalne koostöö

1 940

—

1 940

—

185

2 124

969

(392)

577

—

53

630

Tehniline abi

216

(0)

216

—

1

217

190

(23)

167

13

1

180

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

546

—

546

—

6

553

441

(150)

291

0

6

298

Noorte tööhõive algatus

—

500

500

—

56

556

600

(551)

49

—

476

525

Euroopa ühendamise rahastu

1 593

—

1 593

—

—

1 593

383

(93)

290

—

2

292

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

13

—

13

—

0

13

14

(9)

5

—

0

5

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

42 613

(2)

42 611

433

2 786

45 830

42 563

(5)

42 558

630

2 786

45 975

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

14 366

(2)

14 364

—

862

15 226

11 208

(215)

10 994

1

532

11 527

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

912

—

912

—

133

1 045

577

(192)

385

0

133

519

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

138

(11)

127

—

2

129

133

3

136

—

2

139

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

494

—

494

—

10

504

364

(33)

331

4

8

343

Detsentraliseeritud asutused

55

(1)

54

—

10

65

55

(1)

54

—

10

65

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

—

8

—

0

8

13

(6)

8

—

0

8

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 620

(6)

1 614

—

46

1 661

1 182

(559)

623

2

45

671

Tarbijaküsimused

27

—

27

—

1

28

21

(0)

21

1

1

22

Loov Euroopa

208

1

209

—

13

222

177

10

187

2

15

204

Erakorraline toetus liidus

200

(1)

199

—

—

199

219

(1)

218

0

—

218

Sisejulgeolekufond

739

(4)

735

—

61

796

748

(350)

398

2

60

460

IT-süsteemid

20

16

35

—

3

38

17

12

28

—

3

31

Õigusküsimused

54

(0)

54

—

3

56

41

(4)

37

1

3

41

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

63

1

64

—

2

65

47

6

53

1

2

55

Liidu kodanikukaitse mehhanism

31

(2)

30

—

2

31

31

(3)

28

—

2

30

Programm „Kodanike Euroopa“

26

—

26

—

1

27

26

—

26

0

1

27

Toit ja sööt

256

3

259

—

3

262

234

6

241

1

4

246

Tervis

65

—

65

—

2

67

58

1

59

1

2

62

Detsentraliseeritud asutused

863

(6)

858

—

51

909

864

(99)

765

—

51

816

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

12

(2)

10

—

0

10

19

(6)

14

—

1

14

Konkreetsed meetmed

101

—

101

—

1

102

102

(7)

96

1

0

97

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

4 284

(0)

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

2 115

4

2 118

—

76

2 195

1 716

(330)

1 386

4

414

1 805

Makromajanduslik finantsabi

46

(6)

40

—

—

40

46

(35)

10

—

—

10

Välistegevuse tagatisfond

241

—

241

—

110

351

241

—

241

—

110

351

Liidu kodanikukaitse mehhanism

21

(9)

11

—

1

13

20

(10)

10

—

2

11

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

22

(5)

17

—

—

17

24

(7)

17

—

—

17

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

275

275

—

300

575

—

275

275

—

300

575

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 440

40

2 481

—

54

2 535

2 358

(374)

1 984

5

59

2 048

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 168

(17)

3 151

—

47

3 198

2 769

(140)

2 629

13

74

2 716

Partnerluse rahastamisvahend

134

5

138

—

2

140

136

(39)

97

1

2

99

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

189

(5)

184

—

4

188

168

(9)

159

3

3

166

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

273

(13)

260

—

11

272

294

(36)

258

3

10

271

Humanitaarabi

945

335

1 280

99

769

2 148

1 146

247

1 393

91

728

2 211

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

327

(41)

287

9

55

351

294

(35)

259

0

55

313

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

62

(11)

51

—

3

54

81

(11)

71

0

3

74

Detsentraliseeritud asutused

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Muud meetmed ja programmid

84

(1)

83

—

126

209

93

(27)

66

0

127

193

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9

(1)

8

1

0

9

11

(3)

9

—

0

9

Konkreetsed meetmed

66

(0)

66

—

0

66

67

(12)

56

—

0

56

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5

Pensionid

1 790

12

1 802

—

0

1 802

1 790

12

1 802

—

0

1 802

Euroopa koolid

185

(1)

184

—

14

198

185

(1)

184

1

14

199

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

5

—

5

—

—

5

5

(3)

2

—

—

2

Komisjoni halduskulud

3 494

(11)

3 483

1

357

3 841

3 494

(10)

3 484

292

358

4 134

Muude institutsioonide halduskulud

3 921

—

3 921

0

423

4 344

3 921

—

3 921

494

426

4 841

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

315

(253)

62

—

—

62

315

(216)

99

—

—

99

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

169

—

169

—

41

210

25

(25)

0

0

41

42

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

50

1 191

1 241

31

—

1 273

50

1 191

1 241

31

—

1 273

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Kokku

Kokku

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.7.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | | Võetud kulukohustused | 2018. aastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | lõplikust vastu võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | üle- kanded otsuse alusel | Kokku | lõplikust vastu võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1.1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 700 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 045 | 897 | — | 32 | 929 | 89 % | 116 | — | 116 | — | — | — | — |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 341 | 322 | — | 1 | 323 | 95 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 625 | 607 | — | 17 | 624 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 138 | 138 | — | — | 138 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 | 12 251 | 10 422 | — | 882 | 11 304 | 92 % | 946 | — | 946 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 452 | 341 | — | 17 | 357 | 79 % | 95 | — | 95 | 0 | — | — | 0 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 381 | 349 | — | 27 | 376 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 458 | 2 070 | — | 192 | 2 263 | 92 % | 195 | — | 195 | 0 | — | — | 0 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 146 | 135 | — | 3 | 138 | 94 % | 7 | — | 7 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 149 | 144 | — | 1 | 145 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 623 | 621 | — | 1 | 622 | 100 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 843 | 1 722 | — | 31 | 1 753 | 95 % | 89 | — | 89 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 128 | 120 | — | 3 | 124 | 97 % | 0 | 4 | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 16 | — | — | — | — | 0 % | 16 | — | 16 | — | — | — | — |
| | Detsentraliseeritud asutused | 356 | 338 | — | 13 | 351 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 653 | 218 | — | 92 | 309 | 47 % | 343 | — | 343 | 1 | — | — | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 57 | 55 | — | 1 | 56 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Komisjon eripädevused | 143 | 137 | 0 | 3 | 140 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| 1.2 | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 29 496 | 26 092 | — | 3 378 | 29 470 | 100 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Üleminekupiirkonnad | 6 289 | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 9 391 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 251 | 222 | — | 29 | 251 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 10 189 | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 2 124 | 1 917 | — | 185 | 2 101 | 99 % | 0 | 23 | 23 | — | — | — | — |
| | Tehniline abi | 217 | 209 | — | — | 209 | 96 % | 1 | — | 1 | 7 | — | — | 7 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 553 | 546 | — | 6 | 552 | 100 % | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Noorte tööhõive algatus | 556 | 500 | — | 56 | 556 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 593 | 1 593 | — | — | 1 593 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 13 | 13 | — | — | 13 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 97 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 15 226 | 14 360 | — | 0 | 14 360 | 94 % | 861 | — | 861 | 4 | — | — | 4 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 1 045 | 909 | — | 133 | 1 042 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 129 | 125 | — | 2 | 128 | 99 % | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 504 | 494 | — | 6 | 500 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | 7 | — | — | 7 | 90 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 661 | 1 408 | — | 14 | 1 422 | 86 % | 32 | 207 | 239 | 0 | — | — | 0 |
| | Tarbijaküsimused | 28 | 27 | — | 1 | 28 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Loov Euroopa | 222 | 209 | — | 9 | 218 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Erakorraline toetus liidus | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Sisejulgeolekufond | 796 | 695 | — | 35 | 730 | 92 % | 26 | 40 | 66 | 0 | — | — | 0 |
| | IT-süsteemid | 38 | 35 | — | 0 | 36 | 94 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Õigusküsimused | 56 | 53 | — | 0 | 54 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 65 | 64 | — | 0 | 64 | 97 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 31 | 29 | — | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 27 | 26 | — | 0 | 27 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Toit ja sööt | 262 | 259 | — | 2 | 261 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Tervis | 67 | 65 | — | 2 | 66 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Detsentraliseeritud asutused | 909 | 858 | — | 25 | 882 | 97 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 10 | 9 | — | — | 9 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 102 | 101 | — | 0 | 101 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 2 195 | 2 117 | — | 34 | 2 151 | 98 % | 43 | 1 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 40 | 40 | — | — | 40 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 13 | 11 | — | 1 | 12 | 92 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 17 | 17 | — | — | 17 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 575 | 275 | — | — | 275 | 48 % | 300 | — | 300 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 535 | 2 481 | — | 34 | 2 515 | 99 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 198 | 3 151 | — | 24 | 3 175 | 99 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 140 | 138 | — | 2 | 140 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 188 | 184 | — | 3 | 187 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 272 | 260 | — | 8 | 268 | 99 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitaarabi | 2 148 | 1 280 | 99 | 722 | 2 101 | 98 % | 47 | — | 47 | — | — | — | — |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 351 | 287 | 8 | 45 | 340 | 97 % | 9 | — | 9 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 54 | 51 | — | 3 | 54 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 209 | 83 | — | 121 | 204 | 97 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 9 | 8 | 1 | — | 9 | 94 % | 0 | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Konkreetsed meetmed | 66 | 66 | — | 0 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | Pensionid | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | 0 | — | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Euroopa koolid | 198 | 184 | — | 12 | 196 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Komisjoni halduskulud | 3 841 | 3 446 | 1 | 207 | 3 654 | 95 % | 150 | — | 150 | 37 | — | — | 37 |
| | Institutsioonide halduskulud | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 62 | — | — | — | — | 0 % | — | 62 | 62 | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 210 | 18 | — | — | 18 | 9 % | 41 | — | 41 | 151 | — | — | 151 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Kokku | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

(miljonites eurodes)

Programm

Võetud kulukohustused

2018. aastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

lõplikust vastu võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

üle- kanded otsuse alusel

Kokku

lõplikust vastu võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 700

2 661

—

39

2 700

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 045

897

—

32

929

89 %

116

—

116

—

—

—

—

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

341

322

—

1

323

95 %

18

—

18

0

—

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

625

607

—

17

624

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

138

138

—

—

138

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020

12 251

10 422

—

882

11 304

92 %

946

—

946

1

—

0

2

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

452

341

—

17

357

79 %

95

—

95

0

—

—

0

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

381

349

—

27

376

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 458

2 070

—

192

2 263

92 %

195

—

195

0

—

—

0

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

146

135

—

3

138

94 %

7

—

7

1

—

0

1

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

149

144

—

1

145

97 %

4

—

4

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

623

621

—

1

622

100 %

0

—

0

1

—

—

1

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 843

1 722

—

31

1 753

95 %

89

—

89

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

128

120

—

3

124

97 %

0

4

4

0

—

0

0

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

16

—

—

—

—

0 %

16

—

16

—

—

—

—

Detsentraliseeritud asutused

356

338

—

13

351

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

653

218

—

92

309

47 %

343

—

343

1

—

—

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

57

55

—

1

56

97 %

1

—

1

1

—

—

1

Komisjon eripädevused

143

137

0

3

140

98 %

1

—

1

2

—

—

2

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1.2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

29 496

26 092

—

3 378

29 470

100 %

27

—

27

—

—

—

—

Üleminekupiirkonnad

6 289

5 613

—

677

6 289

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

9 391

8 296

—

1 095

9 391

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

251

222

—

29

251

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

10 189

9 056

—

1 133

10 189

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa territoriaalne koostöö

2 124

1 917

—

185

2 101

99 %

0

23

23

—

—

—

—

Tehniline abi

217

209

—

—

209

96 %

1

—

1

7

—

—

7

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

553

546

—

6

552

100 %

—

—

—

1

—

—

1

Noorte tööhõive algatus

556

500

—

56

556

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

1 593

1 593

—

—

1 593

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

13

13

—

—

13

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

60 673

60 673

54 056

54 056

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

85 181

75 356

0

7 912

83 268

97 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

45 830

42 150

426

2 183

44 759

98 %

603

451

1 054

10

8

—

18

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

15 226

14 360

—

0

14 360

94 %

861

—

861

4

—

—

4

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

1 045

909

—

133

1 042

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

129

125

—

2

128

99 %

—

—

—

2

—

—

2

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

504

494

—

6

500

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

65

54

—

10

64

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Muud meetmed

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

7

—

—

7

90 %

0

—

0

1

—

—

1

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 661

1 408

—

14

1 422

86 %

32

207

239

0

—

—

0

Tarbijaküsimused

28

27

—

1

28

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Loov Euroopa

222

209

—

9

218

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Erakorraline toetus liidus

199

199

—

—

199

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Sisejulgeolekufond

796

695

—

35

730

92 %

26

40

66

0

—

—

0

IT-süsteemid

38

35

—

0

36

94 %

2

—

2

0

—

—

0

Õigusküsimused

56

53

—

0

54

95 %

3

—

3

0

—

—

0

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

65

64

—

0

64

97 %

2

—

2

0

—

—

0

Liidu kodanikukaitse mehhanism

31

29

—

1

30

96 %

1

—

1

1

—

0

1

Programm „Kodanike Euroopa“

27

26

—

0

27

98 %

0

—

0

0

—

—

0

Toit ja sööt

262

259

—

2

261

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Tervis

67

65

—

2

66

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Detsentraliseeritud asutused

909

858

—

25

882

97 %

27

—

27

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

10

9

—

—

9

97 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

102

101

—

0

101

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

2 195

2 117

—

34

2 151

98 %

43

1

44

0

—

—

0

Makromajanduslik finantsabi

40

40

—

—

40

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Välistegevuse tagatisfond

351

241

—

—

241

69 %

110

—

110

—

—

—

—

Liidu kodanikukaitse mehhanism

13

11

—

1

12

92 %

1

—

1

0

—

0

0

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

17

17

—

—

17

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Euroopa Kestliku Arengu Fond

575

275

—

—

275

48 %

300

—

300

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 535

2 481

—

34

2 515

99 %

20

—

20

0

—

—

0

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 198

3 151

—

24

3 175

99 %

23

—

23

0

—

—

0

Partnerluse rahastamisvahend

140

138

—

2

140

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

188

184

—

3

187

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

272

260

—

8

268

99 %

3

—

3

0

—

—

0

Humanitaarabi

2 148

1 280

99

722

2 101

98 %

47

—

47

—

—

—

—

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

351

287

8

45

340

97 %

9

—

9

0

1

—

1

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

54

51

—

3

54

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

209

83

—

121

204

97 %

6

—

6

0

—

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9

8

1

—

9

94 %

0

1

1

—

—

—

—

Konkreetsed meetmed

66

66

—

0

66

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5

Pensionid

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

0

—

0

5

—

—

5

Euroopa koolid

198

184

—

12

196

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Komisjoni halduskulud

3 841

3 446

1

207

3 654

95 %

150

—

150

37

—

—

37

Institutsioonide halduskulud

4 344

3 838

0

303

4 142

95 %

120

0

120

83

0

0

83

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

62

—

—

—

—

0 %

—

62

62

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

210

18

—

—

18

9 %

41

—

41

151

—

—

151

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Kokku

Kokku

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.8.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | | Tehtud maksed | 2018. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | lõplikust vastu võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku | % | auto- maatsed üle- kanded | üle- kanded otsuse alusel | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastu võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1.1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 506 | 2 467 | — | 39 | 2 506 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 108 | 848 | 3 | 45 | 895 | 81 % | 2 | — | 210 | 212 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 743 | 723 | 0 | 1 | 724 | 97 % | 1 | — | 18 | 19 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 658 | 635 | 2 | 19 | 655 | 100 % | 2 | — | 1 | 3 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 354 | 354 | — | — | 354 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 | 12 860 | 10 025 | 63 | 775 | 10 863 | 84 % | 68 | — | 1 914 | 1 982 | 7 | 8 | 0 | 15 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 518 | 327 | 18 | 27 | 371 | 72 % | 20 | — | 125 | 145 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 324 | 248 | 2 | 18 | 268 | 83 % | 2 | — | 53 | 55 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 375 | 1 920 | 6 | 226 | 2 153 | 91 % | 7 | — | 215 | 222 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 102 | 87 | 1 | 3 | 92 | 90 % | 2 | — | 6 | 8 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 127 | 116 | 2 | 1 | 119 | 94 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 3 | — | 4 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 85 | 81 | 1 | 0 | 83 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 354 | 1 248 | 1 | 62 | 1 311 | 97 % | 2 | — | 41 | 43 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 67 | 63 | 0 | 3 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 157 | 142 | — | 7 | 149 | 94 % | 0 | — | 9 | 9 | — | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 337 | 319 | — | 13 | 333 | 99 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 543 | 197 | 1 | 87 | 285 | 52 % | 1 | — | 257 | 258 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 30 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisjon eripädevused | 123 | 117 | — | 3 | 120 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| 1.2 | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 18 078 | 14 702 | — | 2 622 | 17 325 | 96 % | 0 | — | 753 | 753 | — | — | — | 0 |
| | Üleminekupiirkonnad | 2 609 | 2 067 | — | 453 | 2 520 | 97 % | 0 | — | 89 | 89 | — | — | — | 0 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 5 672 | 4 413 | — | 991 | 5 403 | 95 % | 0 | — | 269 | 269 | — | — | — | 0 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 161 | 126 | — | 35 | 161 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 8 348 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 630 | 576 | — | 53 | 629 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Tehniline abi | 180 | 147 | 11 | 0 | 158 | 88 % | 12 | — | 1 | 13 | 7 | 2 | — | 9 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 298 | 291 | 0 | — | 291 | 98 % | 0 | — | 6 | 7 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Noorte tööhõive algatus | 525 | 49 | — | 475 | 524 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 292 | 290 | — | 2 | 291 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 5 | 5 | — | — | 5 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 94 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 11 527 | 10 990 | 1 | 122 | 11 113 | 96 % | 2 | — | 410 | 412 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 519 | 384 | 0 | 4 | 389 | 75 % | 1 | — | 129 | 130 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 139 | 135 | — | 2 | 137 | 99 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 343 | 326 | 4 | 8 | 337 | 98 % | 4 | — | 1 | 5 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | 7 | — | 0 | 7 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 671 | 616 | 2 | 13 | 631 | 94 % | 2 | — | 32 | 34 | 5 | 0 | — | 5 |
| | Tarbijaküsimused | 22 | 20 | 0 | 1 | 21 | 95 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Loov Euroopa | 204 | 185 | 2 | 7 | 194 | 95 % | 2 | — | 8 | 10 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erakorraline toetus liidus | 218 | 217 | 0 | — | 217 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sisejulgeolekufond | 460 | 395 | 2 | 37 | 433 | 94 % | 2 | — | 24 | 26 | 1 | 0 | — | 1 |
| | IT-süsteemid | 31 | 28 | — | 1 | 29 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Õigusküsimused | 41 | 36 | 1 | 2 | 39 | 95 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 55 | 52 | 0 | 1 | 53 | 96 % | 0 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 30 | 23 | — | 1 | 24 | 79 % | 0 | 5 | 1 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 27 | 26 | 0 | 0 | 27 | 97 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Toit ja sööt | 246 | 239 | 1 | 2 | 241 | 98 % | 1 | — | 2 | 3 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Tervis | 62 | 58 | 1 | 1 | 60 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 816 | 764 | — | 25 | 789 | 97 % | 0 | — | 26 | 26 | 1 | — | — | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 14 | 14 | — | — | 14 | 95 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 97 | 95 | 1 | 0 | 96 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 1 805 | 1 376 | 4 | 216 | 1 596 | 88 % | 7 | — | 199 | 205 | 3 | 1 | — | 4 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 10 | 10 | — | — | 10 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 11 | 7 | — | 1 | 8 | 73 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 17 | 17 | — | — | 17 | 97 % | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 575 | — | — | — | — | 0 % | 275 | — | 300 | 575 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 048 | 1 978 | 5 | 31 | 2 014 | 98 % | 5 | — | 28 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 2 716 | 2 614 | 12 | 16 | 2 642 | 97 % | 14 | — | 58 | 72 | 1 | 2 | — | 2 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 99 | 95 | 1 | 1 | 96 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 166 | 156 | 3 | 2 | 161 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 271 | 253 | 2 | 4 | 259 | 96 % | 3 | — | 7 | 10 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Humanitaarabi | 2 211 | 1 388 | 90 | 644 | 2 123 | 96 % | 5 | — | 83 | 88 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 313 | 258 | 0 | 32 | 290 | 93 % | 0 | — | 23 | 23 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 193 | 64 | 0 | 117 | 181 | 94 % | 0 | — | 10 | 10 | 2 | — | — | 2 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 9 | 8 | — | 0 | 8 | 95 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 56 | 55 | — | 0 | 55 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5 | Pensionid | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Euroopa koolid | 199 | 184 | 1 | 12 | 197 | 99 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 2 | 1 | — | — | 1 | 53 % | 0 | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisjoni halduskulud | 4 134 | 3 141 | 271 | 165 | 3 577 | 87 % | 305 | — | 193 | 499 | 37 | 21 | — | 58 |
| | Institutsioonide halduskulud | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 99 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | 99 | — | — | 99 |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 42 | 0 | 0 | 18 | 18 | 43 % | 0 | — | 23 | 24 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Kokku | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

(miljonites eurodes)

Programm

Tehtud maksed

2018. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

lõplikust vastu võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

%

auto- maatsed üle- kanded

üle- kanded otsuse alusel

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastu võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 506

2 467

—

39

2 506

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 108

848

3

45

895

81 %

2

—

210

212

0

0

—

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

743

723

0

1

724

97 %

1

—

18

19

0

0

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

658

635

2

19

655

100 %

2

—

1

3

(0)

0

—

0

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

354

354

—

—

354

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020

12 860

10 025

63

775

10 863

84 %

68

—

1 914

1 982

7

8

0

15

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

518

327

18

27

371

72 %

20

—

125

145

0

2

—

2

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

324

248

2

18

268

83 %

2

—

53

55

0

0

0

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 375

1 920

6

226

2 153

91 %

7

—

215

222

0

0

(0)

0

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

102

87

1

3

92

90 %

2

—

6

8

1

1

0

2

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

127

116

2

1

119

94 %

0

—

4

4

1

3

—

4

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

85

81

1

0

83

97 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 354

1 248

1

62

1 311

97 %

2

—

41

43

0

0

0

0

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

67

63

0

3

66

99 %

0

—

0

1

(0)

0

—

0

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

157

142

—

7

149

94 %

0

—

9

9

—

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

337

319

—

13

333

99 %

0

—

5

5

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

543

197

1

87

285

52 %

1

—

257

258

0

0

0

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

30

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Komisjon eripädevused

123

117

—

3

120

98 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1.2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

18 078

14 702

—

2 622

17 325

96 %

0

—

753

753

—

—

—

0

Üleminekupiirkonnad

2 609

2 067

—

453

2 520

97 %

0

—

89

89

—

—

—

0

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

5 672

4 413

—

991

5 403

95 %

0

—

269

269

—

—

—

0

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

161

126

—

35

161

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

8 348

7 088

—

1 260

8 348

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa territoriaalne koostöö

630

576

—

53

629

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Tehniline abi

180

147

11

0

158

88 %

12

—

1

13

7

2

—

9

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

298

291

0

—

291

98 %

0

—

6

7

0

0

—

0

Noorte tööhõive algatus

525

49

—

475

524

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

292

290

—

2

291

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

5

5

—

—

5

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

61 168

49 698

111

7 220

57 030

94 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

45 975

41 992

621

2 081

44 695

97 %

103

451

705

1 259

12

8

—

21

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

11 527

10 990

1

122

11 113

96 %

2

—

410

412

2

0

—

2

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

519

384

0

4

389

75 %

1

—

129

130

0

0

—

0

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

139

135

—

2

137

99 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

343

326

4

8

337

98 %

4

—

1

5

1

0

—

1

Detsentraliseeritud asutused

65

54

—

10

64

99 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Muud meetmed

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

7

—

0

7

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

0

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

0

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

671

616

2

13

631

94 %

2

—

32

34

5

0

—

5

Tarbijaküsimused

22

20

0

1

21

95 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Loov Euroopa

204

185

2

7

194

95 %

2

—

8

10

0

0

—

0

Erakorraline toetus liidus

218

217

0

—

217

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Sisejulgeolekufond

460

395

2

37

433

94 %

2

—

24

26

1

0

—

1

IT-süsteemid

31

28

—

1

29

92 %

0

—

2

2

0

—

—

0

Õigusküsimused

41

36

1

2

39

95 %

1

—

1

1

0

0

0

1

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

55

52

0

1

53

96 %

0

—

1

2

0

0

—

1

Liidu kodanikukaitse mehhanism

30

23

—

1

24

79 %

0

5

1

5

1

—

—

1

Programm „Kodanike Euroopa“

27

26

0

0

27

97 %

0

0

0

1

0

—

—

0

Toit ja sööt

246

239

1

2

241

98 %

1

—

2

3

1

0

—

1

Tervis

62

58

1

1

60

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Detsentraliseeritud asutused

816

764

—

25

789

97 %

0

—

26

26

1

—

—

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

14

14

—

—

14

95 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

97

95

1

0

96

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

1 805

1 376

4

216

1 596

88 %

7

—

199

205

3

1

—

4

Makromajanduslik finantsabi

10

10

—

—

10

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Välistegevuse tagatisfond

351

241

—

—

241

69 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Liidu kodanikukaitse mehhanism

11

7

—

1

8

73 %

0

2

0

2

1

—

—

1

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

17

17

—

—

17

97 %

—

0

—

0

0

—

—

0

Euroopa Kestliku Arengu Fond

575

—

—

—

—

0 %

275

—

300

575

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 048

1 978

5

31

2 014

98 %

5

—

28

33

0

0

—

0

Arengukoostöö rahastamisvahend

2 716

2 614

12

16

2 642

97 %

14

—

58

72

1

2

—

2

Partnerluse rahastamisvahend

99

95

1

1

96

97 %

1

—

1

1

1

0

—

2

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

166

156

3

2

161

97 %

3

—

1

4

0

1

—

1

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

271

253

2

4

259

96 %

3

—

7

10

2

0

—

2

Humanitaarabi

2 211

1 388

90

644

2 123

96 %

5

—

83

88

0

0

—

0

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

313

258

0

32

290

93 %

0

—

23

23

0

0

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

74

70

0

2

72

98 %

1

—

1

1

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

193

64

0

117

181

94 %

0

—

10

10

2

—

—

2

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9

8

—

0

8

95 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

56

55

—

0

55

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5

Pensionid

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

—

—

0

0

5

—

—

5

Euroopa koolid

199

184

1

12

197

99 %

0

—

2

2

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

2

1

—

—

1

53 %

0

1

—

1

0

—

—

0

Komisjoni halduskulud

4 134

3 141

271

165

3 577

87 %

305

—

193

499

37

21

—

58

Institutsioonide halduskulud

4 841

3 363

448

274

4 085

84 %

475

0

152

627

83

46

—

128

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

99

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

99

—

—

99

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

42

0

0

18

18

43 %

0

—

23

24

0

0

—

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Kokku

Kokku

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.9.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/ Ümberhindlused/ Tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | |
| 1.1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 460 | (0) | (2 451 ) | 9 | 2 700 | (55) | — | 2 645 | 2 654 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 267 | (1) | (738) | 528 | 929 | (157) | — | 772 | 1 300 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 2 128 | (0) | (668) | 1 460 | 323 | (56) | (0) | 267 | 1 727 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 205 | (0) | (192) | 13 | 624 | (464) | — | 161 | 174 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 867 | (0) | (353) | 514 | 138 | (1) | — | 137 | 651 |
| | Horisont 2020 | 19 940 | (458) | (7 173 ) | 12 309 | 11 304 | (3 689 ) | (3) | 7 612 | 19 921 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 226 | (14) | (106) | 106 | 357 | (265) | (0) | 92 | 198 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 874 | (74) | (209) | 591 | 376 | (59) | — | 317 | 908 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 652 | (59) | (258) | 336 | 2 263 | (1 895 ) | — | 368 | 704 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 187 | (10) | (61) | 115 | 138 | (30) | — | 107 | 222 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 141 | (8) | (82) | 52 | 145 | (38) | — | 107 | 159 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 1 140 | (1) | (77) | 1 062 | 622 | (6) | — | 616 | 1 678 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 3 892 | (661) | (1 022 ) | 2 210 | 1 753 | (289) | — | 1 464 | 3 673 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 304 | (1) | (65) | 237 | 124 | (1) | — | 123 | 360 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 694 | (0) | (149) | 545 | — | — | — | — | 545 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 31 | (0) | (25) | 6 | 351 | (308) | — | 44 | 49 |
| | Muud meetmed ja programmid | 411 | (23) | (166) | 221 | 309 | (119) | — | 191 | 412 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 41 | (2) | (15) | 25 | 56 | (15) | — | 41 | 66 |
| | Komisjon eripädevused | 162 | (9) | (78) | 75 | 140 | (42) | — | 99 | 174 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 71 813 | (1 537 ) | (17 260 ) | 53 015 | 29 470 | (64) | — | 29 406 | 82 421 |
| | Üleminekupiirkonnad | 12 382 | — | (2 494 ) | 9 888 | 6 289 | (26) | — | 6 263 | 16 151 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 22 235 | (352) | (5 340 ) | 16 542 | 9 391 | (64) | — | 9 327 | 25 870 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 523 | — | (152) | 371 | 251 | (9) | — | 242 | 613 |
| | Ühtekuuluvusfond | 23 497 | (940) | (8 341 ) | 14 216 | 10 189 | (7) | — | 10 182 | 24 398 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 2 218 | (176) | (620) | 1 421 | 2 101 | (9) | — | 2 092 | 3 514 |
| | Tehniline abi | 176 | (8) | (57) | 111 | 209 | (101) | (0) | 107 | 218 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 840 | (0) | (267) | 573 | 552 | (24) | — | 528 | 1 101 |
| | Noorte tööhõive algatus | 2 215 | — | (523) | 1 692 | 556 | (0) | — | 556 | 2 248 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 3 402 | (0) | (286) | 3 117 | 1 593 | (5) | — | 1 588 | 4 704 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 15 | (1) | (5) | 9 | 13 | (0) | — | 13 | 22 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 29 641 | (145) | (10 928 ) | 18 567 | 14 360 | (185) | — | 14 175 | 32 742 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 2 595 | (30) | (374) | 2 191 | 1 042 | (14) | (0) | 1 028 | 3 218 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 31 | (0) | (22) | 9 | 128 | (115) | — | 12 | 21 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 1 404 | (2) | (315) | 1 087 | 500 | (23) | — | 477 | 1 564 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 3 | — | (3) | — | 64 | (61) | — | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | 6 | — | — | 6 | — | — | — | — | 6 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 21 | (1) | (7) | 13 | 7 | — | — | 7 | 20 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 734 | (77) | (582) | 1 075 | 1 422 | (49) | — | 1 373 | 2 447 |
| | Tarbijaküsimused | 35 | (0) | (16) | 19 | 28 | (5) | — | 22 | 41 |
| | Loov Euroopa | 177 | (8) | (82) | 87 | 218 | (112) | — | 105 | 193 |
| | Erakorraline toetus liidus | 109 | (0) | (78) | 31 | 199 | (140) | — | 59 | 90 |
| | Sisejulgeolekufond | 1 191 | (68) | (421) | 703 | 730 | (12) | — | 718 | 1 420 |
| | IT-süsteemid | 43 | (3) | (25) | 15 | 36 | (4) | — | 32 | 47 |
| | Õigusküsimused | 93 | (18) | (31) | 44 | 54 | (7) | — | 46 | 90 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 117 | (12) | (52) | 53 | 64 | (1) | — | 63 | 115 |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 49 | (11) | (16) | 22 | 30 | (8) | — | 22 | 44 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 23 | (1) | (14) | 9 | 27 | (13) | — | 13 | 22 |
| | Toit ja sööt | 323 | (27) | (189) | 108 | 261 | (53) | — | 208 | 316 |
| | Tervis | 127 | (0) | (48) | 78 | 66 | (12) | — | 54 | 133 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 41 | (3) | (24) | 15 | 882 | (765) | — | 117 | 132 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 31 | (2) | (12) | 16 | 9 | (1) | — | 8 | 24 |
| | Konkreetsed meetmed | 74 | (2) | (61) | 11 | 101 | (35) | — | 66 | 77 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 6 400 | (56) | (1 408 ) | 4 936 | 2 151 | (187) | (0) | 1 963 | 6 899 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 10 | (0) | (10) | 0 | 40 | (0) | — | 40 | 40 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | 241 | (241) | — | — | — |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | 15 | (0) | (7) | 8 | 12 | (2) | — | 10 | 18 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 17 | — | (4) | 13 | 17 | (12) | — | 5 | 18 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | — | — | — | 275 | — | — | 275 | 275 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 7 344 | (182) | (1 678 ) | 5 484 | 2 515 | (336) | (0) | 2 178 | 7 662 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 8 282 | (173) | (2 377 ) | 5 732 | 3 175 | (264) | — | 2 911 | 8 643 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 340 | (7) | (83) | 250 | 140 | (14) | (0) | 126 | 376 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 346 | (2) | (113) | 230 | 187 | (47) | — | 140 | 370 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 626 | (12) | (224) | 390 | 268 | (35) | (0) | 233 | 623 |
| | Humanitaarabi | 964 | (43) | (575) | 346 | 2 101 | (1 548 ) | (0) | 553 | 899 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 204 | (10) | (65) | 129 | 340 | (225) | — | 115 | 243 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 145 | (5) | (46) | 93 | 54 | (26) | — | 29 | 122 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 148 | (16) | (23) | 109 | 204 | (158) | — | 45 | 154 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 23 | (2) | (8) | 14 | 9 | (1) | — | 8 | 22 |
| | Konkreetsed meetmed | 111 | (9) | (40) | 62 | 66 | (15) | — | 51 | 113 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | 1 797 | (1 797 ) | — | — | — |
| | Euroopa koolid | 1 | (0) | (1) | — | 196 | (196) | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 2 | (0) | (1) | 1 | 5 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | 299 | (22) | (276) | 1 | 3 654 | (3 301 ) | (0) | 353 | 354 |
| | Institutsioonide halduskulud | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 0 | (0) | (0) | — | 18 | (18) | — | 0 | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | 1 273 | (1 273 ) | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Kokku | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

(miljonites eurodes)

Programm

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/ Ümberhindlused/ Tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1.1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 460

(0)

(2 451 )

9

2 700

(55)

—

2 645

2 654

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 267

(1)

(738)

528

929

(157)

—

772

1 300

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

2 128

(0)

(668)

1 460

323

(56)

(0)

267

1 727

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

205

(0)

(192)

13

624

(464)

—

161

174

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

867

(0)

(353)

514

138

(1)

—

137

651

Horisont 2020

19 940

(458)

(7 173 )

12 309

11 304

(3 689 )

(3)

7 612

19 921

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

226

(14)

(106)

106

357

(265)

(0)

92

198

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

874

(74)

(209)

591

376

(59)

—

317

908

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

652

(59)

(258)

336

2 263

(1 895 )

—

368

704

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

187

(10)

(61)

115

138

(30)

—

107

222

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

141

(8)

(82)

52

145

(38)

—

107

159

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

1 140

(1)

(77)

1 062

622

(6)

—

616

1 678

Euroopa ühendamise rahastu, transport

3 892

(661)

(1 022 )

2 210

1 753

(289)

—

1 464

3 673

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

304

(1)

(65)

237

124

(1)

—

123

360

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

694

(0)

(149)

545

—

—

—

—

545

Detsentraliseeritud asutused

31

(0)

(25)

6

351

(308)

—

44

49

Muud meetmed ja programmid

411

(23)

(166)

221

309

(119)

—

191

412

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

41

(2)

(15)

25

56

(15)

—

41

66

Komisjon eripädevused

162

(9)

(78)

75

140

(42)

—

99

174

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

71 813

(1 537 )

(17 260 )

53 015

29 470

(64)

—

29 406

82 421

Üleminekupiirkonnad

12 382

—

(2 494 )

9 888

6 289

(26)

—

6 263

16 151

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

22 235

(352)

(5 340 )

16 542

9 391

(64)

—

9 327

25 870

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

523

—

(152)

371

251

(9)

—

242

613

Ühtekuuluvusfond

23 497

(940)

(8 341 )

14 216

10 189

(7)

—

10 182

24 398

Euroopa territoriaalne koostöö

2 218

(176)

(620)

1 421

2 101

(9)

—

2 092

3 514

Tehniline abi

176

(8)

(57)

111

209

(101)

(0)

107

218

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

840

(0)

(267)

573

552

(24)

—

528

1 101

Noorte tööhõive algatus

2 215

—

(523)

1 692

556

(0)

—

556

2 248

Euroopa ühendamise rahastu

3 402

(0)

(286)

3 117

1 593

(5)

—

1 588

4 704

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

15

(1)

(5)

9

13

(0)

—

13

22

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

247

(2)

(211)

33

44 759

(44 484 )

—

275

309

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

29 641

(145)

(10 928 )

18 567

14 360

(185)

—

14 175

32 742

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

2 595

(30)

(374)

2 191

1 042

(14)

(0)

1 028

3 218

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

31

(0)

(22)

9

128

(115)

—

12

21

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

1 404

(2)

(315)

1 087

500

(23)

—

477

1 564

Detsentraliseeritud asutused

3

—

(3)

—

64

(61)

—

3

3

Muud meetmed

6

—

—

6

—

—

—

—

6

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

21

(1)

(7)

13

7

—

—

7

20

Konkreetsed meetmed

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 734

(77)

(582)

1 075

1 422

(49)

—

1 373

2 447

Tarbijaküsimused

35

(0)

(16)

19

28

(5)

—

22

41

Loov Euroopa

177

(8)

(82)

87

218

(112)

—

105

193

Erakorraline toetus liidus

109

(0)

(78)

31

199

(140)

—

59

90

Sisejulgeolekufond

1 191

(68)

(421)

703

730

(12)

—

718

1 420

IT-süsteemid

43

(3)

(25)

15

36

(4)

—

32

47

Õigusküsimused

93

(18)

(31)

44

54

(7)

—

46

90

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

117

(12)

(52)

53

64

(1)

—

63

115

Liidu kodanikukaitse mehhanism

49

(11)

(16)

22

30

(8)

—

22

44

Programm „Kodanike Euroopa“

23

(1)

(14)

9

27

(13)

—

13

22

Toit ja sööt

323

(27)

(189)

108

261

(53)

—

208

316

Tervis

127

(0)

(48)

78

66

(12)

—

54

133

Detsentraliseeritud asutused

41

(3)

(24)

15

882

(765)

—

117

132

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

31

(2)

(12)

16

9

(1)

—

8

24

Konkreetsed meetmed

74

(2)

(61)

11

101

(35)

—

66

77

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

6 400

(56)

(1 408 )

4 936

2 151

(187)

(0)

1 963

6 899

Makromajanduslik finantsabi

10

(0)

(10)

0

40

(0)

—

40

40

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

241

(241)

—

—

—

Liidu kodanikukaitse mehhanism

15

(0)

(7)

8

12

(2)

—

10

18

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

17

—

(4)

13

17

(12)

—

5

18

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

—

—

—

275

—

—

275

275

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

7 344

(182)

(1 678 )

5 484

2 515

(336)

(0)

2 178

7 662

Arengukoostöö rahastamisvahend

8 282

(173)

(2 377 )

5 732

3 175

(264)

—

2 911

8 643

Partnerluse rahastamisvahend

340

(7)

(83)

250

140

(14)

(0)

126

376

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

346

(2)

(113)

230

187

(47)

—

140

370

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

626

(12)

(224)

390

268

(35)

(0)

233

623

Humanitaarabi

964

(43)

(575)

346

2 101

(1 548 )

(0)

553

899

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

204

(10)

(65)

129

340

(225)

—

115

243

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

145

(5)

(46)

93

54

(26)

—

29

122

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

148

(16)

(23)

109

204

(158)

—

45

154

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

23

(2)

(8)

14

9

(1)

—

8

22

Konkreetsed meetmed

111

(9)

(40)

62

66

(15)

—

51

113

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5

Pensionid

—

—

—

—

1 797

(1 797 )

—

—

—

Euroopa koolid

1

(0)

(1)

—

196

(196)

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

2

(0)

(1)

1

5

(0)

—

4

6

Komisjoni halduskulud

299

(22)

(276)

1

3 654

(3 301 )

(0)

353

354

Institutsioonide halduskulud

431

20

(448)

3

4 142

(3 637 )

0

505

507

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

0

(0)

(0)

—

18

(18)

—

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

1 273

(1 273 )

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Kokku

Kokku

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.10.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | < 2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kokku |
| 1.1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | — | — | — | — | — | 2 | 7 | 2 645 | 2 654 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | — | 0 | 3 | 4 | 0 | 58 | 463 | 772 | 1 300 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | — | — | — | 796 | 98 | 260 | 306 | 267 | 1 727 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | — | — | — | — | 0 | 2 | 11 | 161 | 174 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | — | — | 16 | 193 | 90 | 80 | 134 | 137 | 651 |
| | Horisont 2020 | 165 | 222 | 601 | 1 374 | 2 479 | 3 364 | 4 103 | 7 612 | 19 921 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 0 | 8 | 1 | 4 | 12 | 30 | 51 | 92 | 198 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 2 | 2 | 32 | 254 | 10 | 77 | 213 | 317 | 908 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 0 | 0 | 1 | 5 | 46 | 99 | 185 | 368 | 704 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 1 | 1 | 4 | 8 | 13 | 33 | 56 | 107 | 222 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | — | — | 0 | — | 3 | 13 | 36 | 107 | 159 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 6 | 2 | 5 | 3 | 330 | 314 | 401 | 616 | 1 678 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 29 | 17 | 157 | 82 | 467 | 447 | 1 009 | 1 464 | 3 673 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | — | — | 0 | 0 | 30 | 49 | 158 | 123 | 360 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 515 | 30 | — | — | — | — | (0) | — | 545 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | 0 | 5 | 44 | 49 |
| | Muud meetmed ja programmid | 22 | 8 | 7 | 23 | 30 | 39 | 92 | 191 | 412 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 6 | 12 | 41 | 66 |
| | Komisjon eripädevused | 0 | 0 | 1 | 6 | 11 | 17 | 41 | 99 | 174 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 519 | 229 | 509 | 7 711 | 1 079 | 19 224 | 23 744 | 29 406 | 82 421 |
| | Üleminekupiirkonnad | 38 | — | — | — | 305 | 4 671 | 4 874 | 6 263 | 16 151 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 58 | 9 | 58 | 1 663 | 611 | 6 621 | 7 523 | 9 327 | 25 870 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | — | — | — | — | 23 | 142 | 206 | 242 | 613 |
| | Ühtekuuluvusfond | 178 | — | 58 | 1 257 | 436 | 3 870 | 8 418 | 10 182 | 24 398 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 41 | — | 9 | 170 | — | 284 | 917 | 2 092 | 3 514 |
| | Tehniline abi | 1 | — | 1 | 1 | 8 | 42 | 59 | 107 | 218 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | — | — | — | — | 2 | 181 | 391 | 528 | 1 101 |
| | Noorte tööhõive algatus | — | — | — | — | 123 | 1 148 | 420 | 556 | 2 248 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | — | — | — | — | 472 | 728 | 1 917 | 1 588 | 4 704 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 7 | 13 | 22 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 34 | — | 1 | 623 | 303 | 4 228 | 13 378 | 14 175 | 32 742 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 84 | 0 | 11 | 268 | 8 | 971 | 847 | 1 028 | 3 218 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | — | — | — | — | — | — | 9 | 12 | 21 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 108 | 57 | 63 | 100 | 180 | 258 | 321 | 477 | 1 564 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | 0 | 1 | 1 | 5 | 1 | 6 | 7 | 20 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 14 | 10 | 19 | 64 | 6 | 67 | 896 | 1 373 | 2 447 |
| | Tarbijaküsimused | — | — | 0 | 0 | 1 | 4 | 13 | 22 | 41 |
| | Loov Euroopa | 0 | 1 | 1 | 4 | 8 | 17 | 56 | 105 | 193 |
| | Erakorraline toetus liidus | — | — | — | — | — | — | 31 | 59 | 90 |
| | Sisejulgeolekufond | 9 | 14 | 43 | 28 | 14 | 109 | 485 | 718 | 1 420 |
| | IT-süsteemid | 0 | 1 | 0 | 0 | 6 | 2 | 6 | 32 | 47 |
| | Õigusküsimused | 0 | 1 | 2 | 4 | 7 | 9 | 21 | 46 | 90 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 0 | 3 | 4 | 3 | 7 | 9 | 26 | 63 | 115 |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | — | — | 0 | 0 | 3 | 6 | 13 | 22 | 44 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 6 | 13 | 22 |
| | Toit ja sööt | 15 | 0 | 0 | 3 | 11 | 23 | 55 | 208 | 316 |
| | Tervis | 1 | 3 | 3 | 6 | 11 | 23 | 32 | 54 | 133 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | 1 | 14 | 117 | 132 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 | 5 | 8 | 24 |
| | Konkreetsed meetmed | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 66 | 77 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 356 | 119 | 154 | 622 | 686 | 1 225 | 1 773 | 1 963 | 6 899 |
| | Makromajanduslik finantsabi | — | — | — | — | — | — | 0 | 40 | 40 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Liidu kodanikukaitse mehhanism | — | — | — | — | 2 | 3 | 3 | 10 | 18 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | — | — | — | — | 7 | 4 | 2 | 5 | 18 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | — | — | — | — | — | — | 275 | 275 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 381 | 215 | 441 | 735 | 794 | 1 252 | 1 666 | 2 178 | 7 662 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 229 | 168 | 359 | 756 | 943 | 1 397 | 1 879 | 2 911 | 8 643 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 0 | 0 | 20 | 17 | 59 | 66 | 87 | 126 | 376 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 4 | 4 | 6 | 12 | 34 | 61 | 108 | 140 | 370 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 10 | 11 | 24 | 41 | 64 | 103 | 138 | 233 | 623 |
| | Humanitaarabi | 26 | 13 | 13 | 14 | 8 | 19 | 253 | 553 | 899 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 4 | 1 | 17 | 14 | 34 | 32 | 27 | 115 | 243 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 9 | 6 | 10 | 11 | 16 | 17 | 24 | 29 | 122 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 11 | 4 | 7 | 9 | 20 | 27 | 32 | 45 | 154 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 5 | 1 | 8 | 22 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 | 16 | 37 | 51 | 113 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa koolid | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | — | — | — | — | 1 | 4 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 353 | 354 |
| | Institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Kokku | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

(miljonites eurodes)

Programm

< 2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kokku

1.1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

—

—

—

—

—

2

7

2 645

2 654

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

—

0

3

4

0

58

463

772

1 300

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

—

—

—

796

98

260

306

267

1 727

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

—

—

—

—

0

2

11

161

174

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

—

—

16

193

90

80

134

137

651

Horisont 2020

165

222

601

1 374

2 479

3 364

4 103

7 612

19 921

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

0

8

1

4

12

30

51

92

198

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

2

2

32

254

10

77

213

317

908

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

0

0

1

5

46

99

185

368

704

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

1

1

4

8

13

33

56

107

222

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

—

—

0

—

3

13

36

107

159

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

6

2

5

3

330

314

401

616

1 678

Euroopa ühendamise rahastu, transport

29

17

157

82

467

447

1 009

1 464

3 673

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

—

—

0

0

30

49

158

123

360

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

515

30

—

—

—

—

(0)

—

545

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

0

5

44

49

Muud meetmed ja programmid

22

8

7

23

30

39

92

191

412

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

2

1

2

1

6

12

41

66

Komisjon eripädevused

0

0

1

6

11

17

41

99

174

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.1 kokku

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

519

229

509

7 711

1 079

19 224

23 744

29 406

82 421

Üleminekupiirkonnad

38

—

—

—

305

4 671

4 874

6 263

16 151

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

58

9

58

1 663

611

6 621

7 523

9 327

25 870

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

—

—

—

—

23

142

206

242

613

Ühtekuuluvusfond

178

—

58

1 257

436

3 870

8 418

10 182

24 398

Euroopa territoriaalne koostöö

41

—

9

170

—

284

917

2 092

3 514

Tehniline abi

1

—

1

1

8

42

59

107

218

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

—

—

—

—

2

181

391

528

1 101

Noorte tööhõive algatus

—

—

—

—

123

1 148

420

556

2 248

Euroopa ühendamise rahastu

—

—

—

—

472

728

1 917

1 588

4 704

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

—

—

0

1

1

7

13

22

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1.2 kokku

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

—

—

—

—

0

12

22

275

309

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

34

—

1

623

303

4 228

13 378

14 175

32 742

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

84

0

11

268

8

971

847

1 028

3 218

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

—

—

—

—

—

—

9

12

21

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

108

57

63

100

180

258

321

477

1 564

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

6

—

6

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

0

1

1

5

1

6

7

20

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

14

10

19

64

6

67

896

1 373

2 447

Tarbijaküsimused

—

—

0

0

1

4

13

22

41

Loov Euroopa

0

1

1

4

8

17

56

105

193

Erakorraline toetus liidus

—

—

—

—

—

—

31

59

90

Sisejulgeolekufond

9

14

43

28

14

109

485

718

1 420

IT-süsteemid

0

1

0

0

6

2

6

32

47

Õigusküsimused

0

1

2

4

7

9

21

46

90

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

0

3

4

3

7

9

26

63

115

Liidu kodanikukaitse mehhanism

—

—

0

0

3

6

13

22

44

Programm „Kodanike Euroopa“

0

0

—

0

0

1

6

13

22

Toit ja sööt

15

0

0

3

11

23

55

208

316

Tervis

1

3

3

6

11

23

32

54

133

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

1

14

117

132

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

0

1

1

3

5

5

8

24

Konkreetsed meetmed

—

0

0

0

0

0

10

66

77

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

356

119

154

622

686

1 225

1 773

1 963

6 899

Makromajanduslik finantsabi

—

—

—

—

—

—

0

40

40

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Liidu kodanikukaitse mehhanism

—

—

—

—

2

3

3

10

18

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

—

—

—

—

7

4

2

5

18

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

—

—

—

—

—

—

275

275

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

381

215

441

735

794

1 252

1 666

2 178

7 662

Arengukoostöö rahastamisvahend

229

168

359

756

943

1 397

1 879

2 911

8 643

Partnerluse rahastamisvahend

0

0

20

17

59

66

87

126

376

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

4

4

6

12

34

61

108

140

370

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

10

11

24

41

64

103

138

233

623

Humanitaarabi

26

13

13

14

8

19

253

553

899

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

4

1

17

14

34

32

27

115

243

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

9

6

10

11

16

17

24

29

122

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

11

4

7

9

20

27

32

45

154

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

0

2

0

1

5

1

8

22

Konkreetsed meetmed

0

0

2

1

5

16

37

51

113

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5

Pensionid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa koolid

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

—

—

—

—

1

4

6

Komisjoni halduskulud

—

—

—

0

0

0

1

353

354

Institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

3

505

507

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

—

—

—

0

0

0

4

863

867

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Kokku

Kokku

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

5.   EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

5.1.   EELARVE TULUDE LAEKUMINE

EELARVE TULUDE LAEKUMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast üle kantud nõuetest | Kokku |
| Euroopa Parlament | 159 | 159 | 207 | 21 | 227 | 204 | 3 | 207 | 130 % | 20 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 52 | 52 | 79 | 1 | 80 | 77 | 1 | 78 | 149 % | 2 |
| Komisjon | 134 139 | 126 419 | 140 350 | 6 883 | 147 234 | 135 846 | 3 177 | 139 023 | 110 % | 8 210 |
| Euroopa Kohus | 54 | 54 | 52 | 0 | 52 | 52 | 0 | 52 | 96 % | 0 |
| Kontrollikoda | 20 | 20 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 103 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 140 % | — |
| Regioonide Komitee | 9 | 9 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 137 % | — |
| Euroopa Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 74 % | — |
| Euroopa välisteenistus | 44 | 44 | 282 | 1 | 282 | 280 | 1 | 281 | 643 % | 2 |
| Kokku | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast üle kantud nõuetest

Kokku

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

159

159

159

159

207

207

21

21

227

227

204

204

3

3

207

207

130 %

130 %

20

20

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

52

52

52

52

79

79

1

1

80

80

77

77

1

1

78

78

149 %

149 %

2

2

Komisjon

Komisjon

134 139

134 139

126 419

126 419

140 350

140 350

6 883

6 883

147 234

147 234

135 846

135 846

3 177

3 177

139 023

139 023

110 %

110 %

8 210

8 210

Euroopa Kohus

Euroopa Kohus

54

54

54

54

52

52

0

0

52

52

52

52

0

0

52

52

96 %

96 %

0

0

Kontrollikoda

Kontrollikoda

20

20

20

20

21

21

0

0

21

21

21

21

0

0

21

21

103 %

103 %

0

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

11

11

11

11

16

16

0

0

16

16

16

16

0

0

16

16

140 %

140 %

—

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee

9

9

9

9

12

12

0

0

12

12

12

12

0

0

12

12

137 %

137 %

—

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

82 %

82 %

—

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

74 %

74 %

—

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

44

44

44

44

282

282

1

1

282

282

280

280

1

1

281

281

643 %

643 %

2

2

Kokku

Kokku

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (144 miljonit eurot, 2016. aastal 140 miljonit eurot) ja EAFilt (72 miljonit eurot, 2016. aastal 44 miljonit eurot). Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

5.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2018. aastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbelisest tulust | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| Euroopa Parlament | 1 999 | 1 890 | 0 | 49 | 1 938 | 97 % | 41 | 0 | 41 | 20 | 0 | 0 | 20 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 609 | 518 | 0 | 24 | 542 | 89 % | 23 | 0 | 23 | 44 | 0 | 0 | 44 |
| Komisjon | 172 231 | 154 892 | 566 | 11 551 | 167 009 | 97 % | 4 195 | 788 | 4 983 | 231 | 9 | 0 | 240 |
| Euroopa Kohus | 401 | 394 | 0 | 1 | 395 | 98 % | 1 | 0 | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Kontrollikoda | 141 | 138 | 0 | 0 | 138 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 138 | 129 | 0 | 4 | 133 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Regioonide komitee | 97 | 91 | 0 | 4 | 95 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Euroopa Ombudsman | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 89 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa välisteenistus | 937 | 658 | 0 | 221 | 880 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Kokku | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2018. aastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbelisest tulust

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

1 999

1 999

1 890

1 890

0

0

49

49

1 938

1 938

97 %

97 %

41

41

0

0

41

41

20

20

0

0

0

0

20

20

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

609

609

518

518

0

0

24

24

542

542

89 %

89 %

23

23

0

0

23

23

44

44

0

0

0

0

44

44

Komisjon

Komisjon

172 231

172 231

154 892

154 892

566

566

11 551

11 551

167 009

167 009

97 %

97 %

4 195

4 195

788

788

4 983

4 983

231

231

9

9

0

0

240

240

Euroopa Kohus

Euroopa Kohus

401

401

394

394

0

0

1

1

395

395

98 %

98 %

1

1

0

0

1

1

5

5

0

0

0

0

5

5

Kontrollikoda

Kontrollikoda

141

141

138

138

0

0

0

0

138

138

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

3

3

0

0

0

0

3

3

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

138

138

129

129

0

0

4

4

133

133

96 %

96 %

0

0

0

0

0

0

5

5

0

0

0

0

5

5

Regioonide komitee

Regioonide komitee

97

97

91

91

0

0

4

4

95

95

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

2

2

0

0

0

0

2

2

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

94 %

94 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

89 %

89 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

937

937

658

658

0

0

221

221

880

880

94 %

94 %

55

55

0

0

55

55

2

2

0

0

0

0

2

2

Kokku

Kokku

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

5.3.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed | 2018. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastu võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | üle- kanded otsuse alusel | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | lõplikust vastu võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Euroopa Parlament | 2 285 | 1 600 | 263 | 41 | 1 904 | 83 % | 290 | 0 | 48 | 338 | 20 | 22 | 0 | 42 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 671 | 466 | 57 | 23 | 547 | 81 % | 52 | 0 | 24 | 75 | 44 | 6 | 0 | 50 |
| Komisjon | 141 230 | 121 328 | 1 167 | 10 800 | 133 294 | 94 % | 862 | 458 | 6 359 | 7 680 | 201 | 54 | 0 | 255 |
| Euroopa Kohus | 423 | 373 | 19 | 1 | 393 | 93 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 5 | 3 | 0 | 8 |
| Kontrollikoda | 151 | 130 | 8 | 0 | 138 | 92 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 3 | 1 | 0 | 4 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 147 | 120 | 7 | 3 | 131 | 89 % | 9 | 0 | 1 | 10 | 5 | 1 | 0 | 6 |
| Regioonide komitee | 105 | 84 | 7 | 2 | 93 | 88 % | 8 | 0 | 2 | 9 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| Euroopa Ombudsman | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 87 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 12 | 9 | 1 | 0 | 9 | 77 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa välisteenistus | 1 035 | 572 | 85 | 203 | 859 | 83 % | 86 | 0 | 77 | 163 | 2 | 11 | — | 13 |
| Kokku | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

2018. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastu võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

üle- kanded otsuse alusel

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

lõplikust vastu võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

2 285

2 285

1 600

1 600

263

263

41

41

1 904

1 904

83 %

83 %

290

290

0

0

48

48

338

338

20

20

22

22

0

0

42

42

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

671

671

466

466

57

57

23

23

547

547

81 %

81 %

52

52

0

0

24

24

75

75

44

44

6

6

0

0

50

50

Komisjon

Komisjon

141 230

141 230

121 328

121 328

1 167

1 167

10 800

10 800

133 294

133 294

94 %

94 %

862

862

458

458

6 359

6 359

7 680

7 680

201

201

54

54

0

0

255

255

Euroopa Kohus

Euroopa Kohus

423

423

373

373

19

19

1

1

393

393

93 %

93 %

21

21

0

0

1

1

22

22

5

5

3

3

0

0

8

8

Kontrollikoda

Kontrollikoda

151

151

130

130

8

8

0

0

138

138

92 %

92 %

8

8

0

0

0

0

8

8

3

3

1

1

0

0

4

4

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

147

147

120

120

7

7

3

3

131

131

89 %

89 %

9

9

0

0

1

1

10

10

5

5

1

1

0

0

6

6

Regioonide komitee

Regioonide komitee

105

105

84

84

7

7

2

2

93

93

88 %

88 %

8

8

0

0

2

2

9

9

2

2

1

1

0

0

3

3

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

12

12

9

9

1

1

0

0

10

10

87 %

87 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

12

12

9

9

1

1

0

0

9

9

77 %

77 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

1 035

1 035

572

572

85

85

203

203

859

859

83 %

83 %

86

86

0

0

77

77

163

163

2

2

11

11

—

13

13

Kokku

Kokku

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

6.   AMETITE EELARVETE TÄITMINE

6.1.   EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 6 | 13 | 13 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) | 9 | 4 | 4 |
| Ühenduse Sordiamet (CVPO) | 17 | 16 | 16 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA) | 17 | 10 | 10 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) | 15 | 50 | 50 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) | 4 | 15 | 15 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA) | 18 | 68 | 70 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 18 | 79 | 80 |
| Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 6 | 192 | 153 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 12 | 38 | 39 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 18 | 281 | 294 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 17 | 58 | 59 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) | 15 | 18 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 2 | 112 | 114 |
| Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 7 | 70 | 68 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 11 | 17 | 17 |
| Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 17 | 81 | 81 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 4 | 20 | 20 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 6 | 28 | 704 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 15 | 303 | 304 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 12 | 24 | 24 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 6 | 79 | 78 |
| Euroopa Ravimiamet (EMA) | 2 | 331 | 317 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 18 | 16 | 16 |
| Euroopa Politseiamet | 18 | 118 | 120 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 8 | 47 | 47 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 12 | 42 | 42 |
| Euroopa Koolitusfond (ETF) | 15 | 20 | 20 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 18 | 23 | 23 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 18 | 9 | 10 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 9 | 11 | 11 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 6 | 31 | 32 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 12 | 401 | 245 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 33 | 48 | 49 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME) | 6 | 43 | 43 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) | 8 | 848 | 860 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 6 | 24 | 24 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 8 | 67 | 67 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 15 | 49 | 44 |
| Kokku | | 3 714 | 4 212 |

(miljonites eurodes)

Amet

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

6

6

13

13

13

13

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

9

9

4

4

4

4

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

17

17

16

16

16

16

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

17

17

10

10

10

10

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

15

15

50

50

50

50

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)

4

4

15

15

15

15

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA)

18

18

68

68

70

70

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

18

18

79

79

80

80

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

6

6

192

192

153

153

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

12

12

38

38

39

39

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

18

18

281

281

294

294

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

17

17

58

58

59

59

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

15

15

18

18

18

18

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

2

2

112

112

114

114

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

7

7

70

70

68

68

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

11

11

17

17

17

17

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

17

17

81

81

81

81

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

4

4

20

20

20

20

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa GNSSi Agentuur

6

6

28

28

704

704

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

4

4

8

8

8

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

15

15

303

303

304

304

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

12

12

24

24

24

24

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

6

6

79

79

78

78

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

2

2

331

331

317

317

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

18

18

16

16

16

16

Euroopa Politseiamet

Euroopa Politseiamet

18

18

118

118

120

120

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

8

8

47

47

47

47

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

12

12

42

42

42

42

Euroopa Koolitusfond (ETF)

Euroopa Koolitusfond (ETF)

15

15

20

20

20

20

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

18

18

23

23

23

23

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

18

18

9

9

10

10

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

9

9

11

11

11

11

Euroopa Liidu Raudteeamet

Euroopa Liidu Raudteeamet

6

6

31

31

32

32

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

12

12

401

401

245

245

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

33

33

48

48

49

49

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME)

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME)

6

6

43

43

43

43

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

8

8

848

848

860

860

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

6

6

24

24

24

24

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

8

8

67

67

67

67

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

15

15

49

49

44

44

Kokku

Kokku

3 714

3 714

4 212

4 212

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tulu liik | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Komisjoni toetus | 2 429 | 2 429 |
| Lõivutulu | 677 | 664 |
| Muu tulu | 608 | 1 118 |
| Kokku | 3 714 | 4 212 |

(miljonites eurodes)

Tulu liik

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Komisjoni toetus

Komisjoni toetus

2 429

2 429

2 429

2 429

Lõivutulu

Lõivutulu

677

677

664

664

Muu tulu

Muu tulu

608

608

1 118

1 118

Kokku

Kokku

3 714

3 714

4 212

4 212

6.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 13 | 13 | 19 | 16 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Ühenduse Sordiamet (CVPO) | 19 | 17 | 17 | 15 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA) | 10 | 9 | 11 | 8 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) | 50 | 49 | 55 | 48 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) | 16 | 15 | 20 | 15 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA) | 158 | 155 | 78 | 67 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 91 | 86 | 87 | 75 |
| Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 227 | 160 | 236 | 147 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 38 | 37 | 41 | 36 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 310 | 297 | 384 | 264 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 59 | 58 | 70 | 58 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) | 18 | 18 | 19 | 17 |
| Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 112 | 109 | 126 | 110 |
| Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 90 | 74 | 95 | 56 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 18 | 17 | 19 | 14 |
| Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 80 | 80 | 90 | 83 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 21 | 20 | 24 | 20 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 3 744 | 1 895 | 1 192 | 668 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 317 | 289 | 308 | 306 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 24 | 24 | 26 | 23 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 101 | 91 | 94 | 72 |
| Euroopa Ravimiamet (EMA) | 331 | 302 | 374 | 292 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 17 | 16 | 17 | 16 |
| Euroopa Politseiamet | 129 | 125 | 139 | 119 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 47 | 47 | 50 | 47 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 46 | 45 | 50 | 44 |
| Euroopa Koolitusfond (ETF) | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 23 | 23 | 29 | 22 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 11 | 10 | 12 | 10 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 11 | 11 | 12 | 11 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 32 | 31 | 34 | 29 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 417 | 236 | 437 | 230 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 50 | 49 | 58 | 49 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME) | 43 | 42 | 47 | 40 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) | 879 | 879 | 869 | 835 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 24 | 24 | 25 | 24 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 67 | 67 | 70 | 66 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 49 | 46 | 53 | 46 |
| Kokku | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

(miljonites eurodes)

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

13

13

13

13

19

19

16

16

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

4

4

4

4

5

5

4

4

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

19

19

17

17

17

17

15

15

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

10

10

9

9

11

11

8

8

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

50

50

49

49

55

55

48

48

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)

16

16

15

15

20

20

15

15

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA)

158

158

155

155

78

78

67

67

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

91

91

86

86

87

87

75

75

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

227

227

160

160

236

236

147

147

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

38

38

37

37

41

41

36

36

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

310

310

297

297

384

384

264

264

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

59

59

58

58

70

70

58

58

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

18

18

18

18

19

19

17

17

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

112

112

109

109

126

126

110

110

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

90

90

74

74

95

95

56

56

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

18

18

17

17

19

19

14

14

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

80

80

80

80

90

90

83

83

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

21

21

20

20

24

24

20

20

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa GNSSi Agentuur

3 744

3 744

1 895

1 895

1 192

1 192

668

668

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

8

8

8

8

10

10

8

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

317

317

289

289

308

308

306

306

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

24

24

24

24

26

26

23

23

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

101

101

91

91

94

94

72

72

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

331

331

302

302

374

374

292

292

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

17

17

16

16

17

17

16

16

Euroopa Politseiamet

Euroopa Politseiamet

129

129

125

125

139

139

119

119

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

47

47

47

47

50

50

47

47

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

46

46

45

45

50

50

44

44

Euroopa Koolitusfond (ETF)

Euroopa Koolitusfond (ETF)

20

20

20

20

21

21

20

20

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

23

23

23

23

29

29

22

22

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

11

11

10

10

12

12

10

10

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

11

11

11

11

12

12

11

11

Euroopa Liidu Raudteeamet

Euroopa Liidu Raudteeamet

32

32

31

31

34

34

29

29

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

417

417

236

236

437

437

230

230

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

50

50

49

49

58

58

49

49

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME)

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME)

43

43

42

42

47

47

40

40

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

879

879

879

879

869

869

835

835

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

24

24

24

24

25

25

24

24

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

67

67

67

67

70

70

66

66

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

49

49

46

46

53

53

46

46

Kokku

Kokku

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| Halduskulud | 364 | 350 | 436 | 339 |
| Tegevuskulud | 6 227 | 4 045 | 3 737 | 2 593 |
| Konkreetsete projektide tegevuskulud | 3 | 2 | 3 | 2 |
| Personal | 1 133 | 1 104 | 1 148 | 1 099 |
| Kokku | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

(miljonites eurodes)

Liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

Halduskulud

Halduskulud

364

364

350

350

436

436

339

339

Tegevuskulud

Tegevuskulud

6 227

6 227

4 045

4 045

3 737

3 737

2 593

2 593

Konkreetsete projektide tegevuskulud

Konkreetsete projektide tegevuskulud

3

3

2

2

3

3

2

2

Personal

Personal

1 133

1 133

1 104

1 104

1 148

1 148

1 099

1 099

Kokku

Kokku

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

SÕNASTIK

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Pensionikohustisi mõjutavate tulevaste sündmuste kulude arvutamisel kasutatud eeldused.

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Määratud väljamaksega skeemi kindlustusmatemaatilise puudu- või ülejäägi muutused. Need tulenevad varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja tegelike sündmuste erinevustest ning kindlustusmatemaatiliste eelduste muutumise mõjust.

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt muutub vastuvõetud eelarveks niipea, kui eelarvepädevad institutsioonid on selle heaks kiitnud.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Need kujutavad endast aruandeperioodil tekkinud kulusid, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest, s.t ELi liikmesriikide poolt. See on tekkepõhiste raamatupidamisaruannete ja kassapõhise eelarve kooseksisteerimise tagajärg.

Aasta tegevusaruanne

Aasta tegevusaruanne

Iga-aastastes tegevusaruannetes kajastatakse tegevuse tulemusi mh vastavalt võetud eesmärkidele, asjaomastele riskidele ja sisekontrolli vormile. Komisjoni puhul alates 2001. eelarveaastast ja kõigi Euroopa Liidu institutsioonide puhul alates 2003. eelarveaastast peab volitatud eelarvevahendite käsutaja esitama oma institutsioonile oma ülesannete täitmise kohta aasta tegevusaruande koos finants- ja haldusteabega.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine. Eelarves esitatakse kulukohustuste ja maksete (saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt nende edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude ja põllumajandusturutoetuste assigneeringud ning nende puhul võrduvad otsetoetuste ja kulukohustuste assigneeringud maksete assigneeringutega.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks. Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline panus liidu poolt rahastatavatele programmidele. Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt nende soovil tarnitud kaupade ja teenuste või tehtud töö eest; ebaõigesti makstud summade tagastamisest tekkiv tulu ning tulu väljaannete ja filmide müügist, sh elektroonilistel kandjatel.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Kõik finantsvarad (peale tuletisinstrumentide), mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses, ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada kuni kajastamise lõpetamiseni (või väärtuse languseni) netovara reservis.

Eelarverida

Eelarverida

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku nomenklatuuri kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Nimetustes (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub nomenklatuuri formaalne kirjeldus.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Kulukohustused

Kulukohustused

Juriidiline kohustus tagada rahastamine teatavatel tingimustel. EL kohustub hüvitama oma osa ELi poolt rahastatava projekti kuludest. Tänased kulukohustused on homsed maksed. Tänased maksed on eilsed kulukohustused.

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud.

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

Pensioniskeemi kohustuste kasv tulenevalt teenistusest jooksval eelarveaastal.

Kulukohustustest vabastamine

Kulukohustustest vabastamine

Õigusakt, millega tühistatakse varasem kulukohustus (või osa sellest).

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Pensioniskeem, mille hüvitised on reguleerivate normidega määratletud makstud panusest sõltumatult ja ei ole otseselt seotud skeemi investeeringutega. Skeem võib olla rahastatav või mitterahastatav.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Finantsinstrumendid, mille väärtus on seotud muu finantsinstrumendi, näitaja või kauba väärtuse muutustega. Erinevalt esmase finantsinstrumendi (nt riigivõlakiri) omanikust, kellel on tingimusteta õigus saada tulevikus raha (või muud majanduslikku kasu), on tuletisinstrumendi omanikul üksnes piiratud õigus sellist kasu saada. Tuletisinstrument on näiteks valuuta forvardleping.

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

Eelarve täitmisese viis. Eelarve otsene täitmise puhul täidavad eelarvet vahetult komisjoni talitused, rakendusametid ja usaldusfondid.

Diskontomäär

Diskontomäär

Raha ajaväärtuse korrigeerimiseks kasutatav määr. Diskonteerimine on meetod, mida kasutatakse erinevatel ajavahemikel tekkivate kulude ja tulude võrdlemiseks.

Tegelik intressimäär

Tegelik intressimäär

Määr, millega diskonteeritakse prognoositavaid tulevasi laekumisi või makseid finantsvara või -kohustuse eeldatava eluaja jooksul vara või kohustuse bilansiline jääkmaksumuseni.

Finantsvarad või kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad või kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Kõik finantsvarad ja -kohustused, mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada perioodi üle- või puudujäägis (st tuletisinstrumendid).

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsiooni otstarve on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest. Eelarve jagatud täitmisel tekkivate kulude puhul on valesti tehtud maksete sissenõudmine peamiselt liikmesriigi kohustus.

„Kinnitatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega on nõustunud asjaomane liikmesriik. „Otsustatud“ finantskorrektsioon on võetud vastu komisjoni otsusega ja on alati netokorrektsioon, mille puhul liikmesriik peab tagastama õigusnormide vastaselt saadud vahendid ELi eelarvesse, mis vähendab pöördumatult asjaomase liikmesriigile eraldatud rahastamispaketti. Kinnitatud ja otsustatud finantskorrektsioonid on kajastatud käesolevas väljaandes ühe kategooriana.

„Rakendatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega täheldatud rikkumine on parandanud.

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve täitmisese viis. Eelarve kaudse täitmise raames delegeerib komisjon eelarve täitmise ülesanded liidu õiguse või siseriikliku õiguse alusel loodud asutustele.

Maksete katkestamine ja peatamine

Maksete katkestamine ja peatamine

Kui komisjon oma töö või auditeerimisasutuste edastatud teabe alusel leiab, et liikmesriik ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi kõrvaldanud ja/või tühistanud deklareeritud ja kinnitatud kulusid, mis on tehtud õigusnormide vastaselt, võib ta maksete tegemise katkestada või peatada.

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine on ELi õigusnormide vastane tegu, mis võib negatiivselt mõjutada ELi finantshuve ning mis võib tuleneda nii toetust taotlevate toetusesaajate kui maksete tegemise eest vastutavate ametiasutuste tehtud vigadest. Kui õigusnorme rikutakse meelega, on tegemist pettusega.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis tuleb eelarveaasta lõpus tühistada. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustuste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist. Vaid ühisettevõtete puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise aasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti aktiveerida kuni eelarveaastani „N+3“.

Omavahendid

Omavahendid

ELi institutsioonide ja ametite peamine rahastamisallikas, mis on määratletud omavahendite määruses nr 609/2014. Omavahendid jagunevad kogurahvatulul põhinevateks, käibemaksul põhinevateks ja traditsioonilisteks.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Eelmaksed

Eelmaksed

Makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale käibevahendeid. See võib olla kooskõlas asjaomase lepingu, otsuse, kokkuleppe või alusakti sätetega jagatud mitmeks makseks. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi.

Ennetusmeede

Ennetusmeede

Ennetusmeetmed, mis on komisjoni käsutuses ELi eelarve kaitseks, kui ta näeb võimalikke puudusi, hõlmavad ELi eelarve maksete peatamisi või katkestamisi rakenduskavadele.

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Summa, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Eelarve jagatud täitmine liikmesriikidega

Eelarve jagatud täitmine liikmesriikidega

Eelarve täitmisese viis. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse täitmisviisi raames tehakse umbes 80 % kuludest.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

ELi tuluallikas ja „omavahendite“ osa, millest rahastatakse ELi meetmeid. Traditsioonilised omavahendid on määratletud omavahendite määruses nr 609/2014 ning need koosnevad tolli- ja suhkrumaksudest.

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute nihutamine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga selgesõnaliselt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires, ja need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

LÜHENDITE LOETELU

| AAR | Iga-aastane tegevusaruanne |
| --- | --- |
| ABB | Tegevuspõhine eelarvestamine |
| ABM | Tegevuspõhine juhtimine |
| ACER | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet |
| AMIF | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond |
| AOD | Volitatud eelarvevahendite käsutaja |
| ARTEMIS | Kõrgetasemelised teadusuuringud ja tehnoloogia intelligentsete manussüsteemide jaoks |
| ATM | Lennuliikluse korraldamine |
| BBI | Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte |
| BEREC | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet |
| BIC | Biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium |
| BIS | Rahvusvaheliste Arvelduste Pank |
| Maksebilansi tasakaalustamine | Maksebilansi tasakaalustamine |
| BUFI fond | Eelarve trahvide fond |
| CAP | Ühine põllumajanduspoliitika |
| CCS LGF | Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu |
| CEDEFOP | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus |
| CEF | Euroopa ühendamise rahastu |
| CEF DI | Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument |
| CEPOL | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet |
| CF | Ühtekuuluvusfond |
| CHAFEA | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet |
| CIP | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm |
| COM | Komisjon |
| Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm |
| COSO | Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee |
| CPR | Ühissätete määrus |
| CPVO | Ühenduse Sordiamet |
| D&WM | Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus |
| EACEA | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet |
| EAFRD | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond |
| EAGF | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond |
| EAGGF | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond |
| EASA | Euroopa Lennundusohutusamet |
| EaSI | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon |
| EASME | Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet |
| EASO | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet |
| EBA | Euroopa Pangandusjärelevalve |
| EBRD | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank |
| ECA | Euroopa Kontrollikoda |
| EKP | Euroopa Keskpank |
| ECDC | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus |
| ECHA | Euroopa Kemikaaliamet |
| ECOFIN | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu |
| ESTÜ | Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| ECSEL | Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel |
| EDF | Euroopa Arengufond |
| EDIF | Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu |
| EMP | Euroopa Majanduspiirkond |
| EEA | Euroopa Keskkonnaamet |
| EEAS | Euroopa välisteenistus |
| EFCA | Euroopa Kalanduskontrolli Amet |
| EKF | Euroopa Kalandusfond |
| EFSA | Euroopa Toiduohutusamet |
| EFSD | Euroopa Säästva Arengu Fond |
| EFSE | Euroopa Kagu-Euroopa Fond |
| EFSF | Euroopa Finantsstabiilsuse Fond |
| EFSI | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EGNOS | Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem |
| EIP | Euroopa Investeerimispank |
| EIF | Euroopa Investeerimisfond |
| EIGE | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut |
| EIOPA | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve |
| EIT | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut |
| ElectriFI | Elektrifitseerimise rahastamise algatus |
| EMA | Euroopa Ravimiamet |
| EMCDDA | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus |
| EMKF | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond |
| EMSA | Euroopa Meresõiduohutuse Amet |
| EMU | Majandus- ja rahaliit |
| ENEF | Ettevõtete laenufond |
| ENIAC | Euroopa Nanotehnoloogiaalgatuse Nõuandekogu |
| ENIF | Ettevõtete innovatsioonifond |
| ENISA | Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet |
| ENPI | Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument |
| EP | Euroopa Parlament |
| ERCEA | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet |
| ERDF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| ESA | Euroopa Kosmoseagentuur |
| Euroopa Sotsiaalfond | Euroopa Sotsiaalfond |
| ESIF | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid |
| ESM | Euroopa stabiilsusmehhanism |
| ESMA | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve |
| ETF | Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 |
| ETF | Euroopa Koolitusfond |
| EL | Euroopa Liit |
| EUIPO | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet |
| EU-lisa | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet |
| EUMETSAT | Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon. |
| EU-OSHA | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| Eurofound | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond |
| EUROJUST | Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus |
| EUROPOL | Euroopa Politseiamet |
| F4E | Ühisettevõte Fusion for Energy |
| FCH | Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte |
| FIFG | Kalanduse Arendusrahastu |
| FIFO | Lihtjärjekord |
| FP7 | Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm |
| FR | Finantsmäärus |
| FRA | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet |
| Frontex | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet |
| FSDA | Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs |
| SKP | Sisemajanduse koguprodukt |
| GMES | Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire |
| GNI | Rahvamajanduse kogutulu |
| GNSS | Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem |
| H2020 | Horisont 2020 |
| ICSLT | Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel |
| IFRP | Finantsaruandluse koondpakett |
| IIW | Taristu- ja innovatsioonikomponent |
| IMF | Rahvusvaheline Valuutafond |
| IMI | Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte |
| INEA | Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet |
| IPA II | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend |
| IPSAS | Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu |
| ISF | Sisejulgeolekufond |
| IT | Infotehnoloogia |
| ITER | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor |
| JAP | Ühine tegevuskava |
| JRC | Teadusuuringute Ühiskeskus |
| JU | Ühisettevõte |
| LGTT | TEN-T projektide laenutagamisvahend |
| MAP | Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| MEP | Euroopa Parlamendi liige |
| MFA | Makromajanduslik finantsabi |
| MFF | Mitmeaastane finantsraamistik |
| MSME | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |
| NEET-noored | Isikud, kes ei õpi ega tööta. |
| ORD | Omavahendite otsus |
| PBI | Projektivõlakirjade algatus |
| Ressursitõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend | Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend |
| PGF | Osalejate tagatisfond |
| PMF | Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ |
| PPP | Avaliku ja erasektori partnerlus |
| PSEO | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem |
| R&I | Teadustegevus ja innovatsioon |
| RAL | „Reste à Liquider“ (täitmata kulukohustused) |
| REA | Teadusuuringute Rakendusamet |
| RSFF | Riskijagamisrahastu |
| RTD | Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond |
| SAPARD | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm. |
| SEMED | Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| SESAR | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte |
| SIUGI | VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend |
| SME | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| SMEW | VKEde komponent |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping |
| TOR | Traditsioonilised omavahendid |
| TRDI | Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend |
| VAT | Käibemaks |
| YEI | Noorte tööhõive algatus |

AAR

Iga-aastane tegevusaruanne

ABB

Tegevuspõhine eelarvestamine

ABM

Tegevuspõhine juhtimine

ACER

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

AMIF

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

AOD

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

ARTEMIS

Kõrgetasemelised teadusuuringud ja tehnoloogia intelligentsete manussüsteemide jaoks

ATM

Lennuliikluse korraldamine

BBI

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte

BEREC

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet

BIC

Biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium

BIS

Rahvusvaheliste Arvelduste Pank

Maksebilansi tasakaalustamine

Maksebilansi tasakaalustamine

BUFI fond

Eelarve trahvide fond

CAP

Ühine põllumajanduspoliitika

CCS LGF

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

CEDEFOP

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

CEF

Euroopa ühendamise rahastu

CEF DI

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument

CEPOL

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

CF

Ühtekuuluvusfond

CHAFEA

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

CIP

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

COM

Komisjon

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm

COSO

Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee

CPR

Ühissätete määrus

CPVO

Ühenduse Sordiamet

D&WM

Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus

EACEA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

EAFRD

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

EAGF

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

EAGGF

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond

EASA

Euroopa Lennundusohutusamet

EaSI

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

EASME

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

EASO

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

EBA

Euroopa Pangandusjärelevalve

EBRD

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

ECA

Euroopa Kontrollikoda

EKP

Euroopa Keskpank

ECDC

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

ECHA

Euroopa Kemikaaliamet

ECOFIN

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu

ESTÜ

Euroopa Söe- ja Teraseühendus

ECSEL

Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel

EDF

Euroopa Arengufond

EDIF

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu

EMP

Euroopa Majanduspiirkond

EEA

Euroopa Keskkonnaamet

EEAS

Euroopa välisteenistus

EFCA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

EKF

Euroopa Kalandusfond

EFSA

Euroopa Toiduohutusamet

EFSD

Euroopa Säästva Arengu Fond

EFSE

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

EFSF

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

EFSI

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EGNOS

Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem

EIP

Euroopa Investeerimispank

EIF

Euroopa Investeerimisfond

EIGE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

EIOPA

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

EIT

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

ElectriFI

Elektrifitseerimise rahastamise algatus

EMA

Euroopa Ravimiamet

EMCDDA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

EMKF

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

EMSA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

EMU

Majandus- ja rahaliit

ENEF

Ettevõtete laenufond

ENIAC

Euroopa Nanotehnoloogiaalgatuse Nõuandekogu

ENIF

Ettevõtete innovatsioonifond

ENISA

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet

ENPI

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

EP

Euroopa Parlament

ERCEA

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

ERDF

Euroopa Regionaalarengu Fond

ESA

Euroopa Kosmoseagentuur

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

ESIF

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

ESM

Euroopa stabiilsusmehhanism

ESMA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

ETF

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998

ETF

Euroopa Koolitusfond

EL

Euroopa Liit

EUIPO

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

EU-lisa

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet

EUMETSAT

Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon.

EU-OSHA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

Eurofound

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

EUROJUST

Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus

EUROPOL

Euroopa Politseiamet

F4E

Ühisettevõte Fusion for Energy

FCH

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte

FIFG

Kalanduse Arendusrahastu

FIFO

Lihtjärjekord

FP7

Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm

FR

Finantsmäärus

FRA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Frontex

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

FSDA

Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs

SKP

Sisemajanduse koguprodukt

GMES

Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire

GNI

Rahvamajanduse kogutulu

GNSS

Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem

H2020

Horisont 2020

ICSLT

Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel

IFRP

Finantsaruandluse koondpakett

IIW

Taristu- ja innovatsioonikomponent

IMF

Rahvusvaheline Valuutafond

IMI

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte

INEA

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

IPA II

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

IPSAS

Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu

ISF

Sisejulgeolekufond

IT

Infotehnoloogia

ITER

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

JAP

Ühine tegevuskava

JRC

Teadusuuringute Ühiskeskus

JU

Ühisettevõte

LGTT

TEN-T projektide laenutagamisvahend

MAP

Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

MEP

Euroopa Parlamendi liige

MFA

Makromajanduslik finantsabi

MFF

Mitmeaastane finantsraamistik

MSME

Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

NEET-noored

Isikud, kes ei õpi ega tööta.

ORD

Omavahendite otsus

PBI

Projektivõlakirjade algatus

Ressursitõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend

Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend

PGF

Osalejate tagatisfond

PMF

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

PPP

Avaliku ja erasektori partnerlus

PSEO

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

R&I

Teadustegevus ja innovatsioon

RAL

„Reste à Liquider“ (täitmata kulukohustused)

REA

Teadusuuringute Rakendusamet

RSFF

Riskijagamisrahastu

RTD

Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond

SAPARD

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm.

SEMED

Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

SESAR

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte

SIUGI

VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend

SME

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

SMEW

VKEde komponent

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

TOR

Traditsioonilised omavahendid

TRDI

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend

VAT

Käibemaks

YEI

Noorte tööhõive algatus

---

(1)  Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 ametlikult oma kavatsusest EList lahkuda, käivitades nii liidust välja astumise protsessi vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50. Ühendkuningriik peaks EList lahkuma 29. märtsil 2019.

1

(2)  Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab liit meetmeid üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei saa piisaval määral saavutada kavandatud meetme eesmärke, vaid neid saab nende ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vt ELi toimimise lepingu artikkel 5.

2

(3)  Vt komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

3

„Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“

(4)  Komisjoni teatis „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks“, SWD(2016) 390 final, 22. november 2016.

4

Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks

(5)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).

5

(6)  Vt täiendavaid üksikasju president Junckeri ja esimese asepresidendi Timmermansi teatises komisjonile „Euroopa Komisjoni juhtimine“, C(2017) 6915 final, 11. oktoober 2017, URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

6

(7)  Näiteks sisekontrolli normid põhinevad COSO (Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee) 2013. aasta sisekontrolli põhimõtetel.

7

(8)  Selle tulemusena tähistatakse mõistega Euroopa Komisjon nii institutsiooni – komisjoni liikmetest moodustatud kolleegiumi – kui ka selle juhatust, mida haldavad selle struktuuriüksuste peadirektorid (ja muude halduslike struktuuriüksuste, nagu talituste, büroode ja täitevasutuste juhid).

8

(1)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 18. novembril 2017 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2018. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(9)  „Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja assigneerimata ebaoluliste summadega programme.

9

„Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja assigneerimata ebaoluliste summadega programme.

(10)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta

10

(11)  Müügivalmis finantsvarad (v.a omakapitaliinstrumendid ja ühtne fond).

11

(12)  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

12

(13)  Laenude ja nõuete hulka kuuluvad sissenõutavad summad.

13

(14)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

14

(15)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

15

(16)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

16

(17)  Tabelis esitatud varad hõlmavad mitut finantsaruannete punkti (müügivalmis finantsinstrumendid 4 014 miljonit eurot, millest 1 145 miljonit eurot on kapitaliinstrumendid); raha ja raha ekvivalendid 1 325 miljonit eurot; laenud 93 miljonit eurot ja muud punktid 94 miljonit eurot.

17

(18)  Tabelis esitatud kohustused hõlmavad mitut punkti finantsaruannetest (eraldised 857 miljonit eurot; võlad 66 miljonit eurot ja muud punktid 7 miljonit eurot).

18

(19)  Teatavate tagatiste puhul on ELi võetud risk täielikult kaetud tehtud eraldistega.

19

(20)  Ilma refinantseerimistehinguteta.

20

(21)  V.a ennetav abi.

21

(*1)  Eespool esitatud arvnäitajad kajastavad nii ennetavate kui ka parandusmehhanismide finantsmõju; vt üksikasju 2017. aasta eelarve halduse ja täitmise aruande 2. jaos.

*1

(22)  Lisateavet saate järgmiselt veebisaidilt: Euroopa Komisjon, Euroopa majanduse 2018. aasta talveprognoos. URL: https://ec.europa.eu/info/publications/economic-and-financial-affairs-publications_en.

22

(23)  Aprillis 2018 maksis Rumeenia tagasi 1,2 miljardit eurot laenu põhisummat ja peaks oktoobris 2018 maksma tagasi veel 0,1 miljardi euro ulatuses laenu põhisummat.

23

(24)  Iirimaa taotles 3,4 miljardi euro suuruse osamakse tähtaja pikendamist, millega nõustuti, ja võttis 2018. aasta esimeses kvartalis edukalt laenu turult ning nimetatud summa on plaanitud tagasi maksta kahe osamaksena – 2,4 miljardit eurot 2025. aastal ja 1 miljard eurot 2033. aastal.

24

(25)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

25

---

| 28.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 348/175 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 348/175

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2018/C 348/02)

Arvamus

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ning |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ELi finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Maksed

| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2017. | aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhinevate maksete veamäär 3,7 %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (2,4 %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). |
| --- | --- |

VI. 2017.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid Euroopa Liidu vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Nimetatud teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja kasutati kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoda hindas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist

| VIII. | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on ELi ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi 2015. aastal loodud ühisalgatus (5), mille eesmärk on toetada EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamise teel investeeringuid ELis. Nimetatud algatuse raames antakse ELi eelarvest kuni 16 miljardi euro suurune tagatis (6), mis katab EFSI tegevusest (taristu- ja innovatsioonikomponent ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponent) tuleneva võimaliku kahju (7). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Kontrollikoda keskendus varasematel aastatel sellele valdkonnale, kuna EFSI ülesehitus oli põhjustanud mitmeid keerukaid raamatupidamislikke probleeme, mis tulenevad ELi ja EIP vahelistest kokkulepetest. Novembris 2017 konsulteeris komisjoni peaarvepidaja ekspertidest koosneva nõuanderühmaga, et leida asjakohane viis ELi tagatise saanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi omakapitaliinvesteeringute käsitlemiseks raamatupidamises. Vastavalt saadud nõustamisele ja oma kutsealasele otsustusele otsustas komisjoni peaarvepidaja, et komisjonil puudub kontroll EFSI üle; lisaks ei jaga ta sellist kontrolli ka EIP-ga (8). ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande jaoks tähendab see, et EIP-le antud ELi tagatist käsitletakse






  a) | taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfelli puhul kui finantstagatise kohustust; |
| --- | --- | --- |

IX.

a)

taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfelli puhul kui finantstagatise kohustust;

| b) | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi portfelli puhul kui eraldist ning |
| --- | --- |

b)

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi portfelli puhul kui eraldist ning

| c) | mõlema omakapitaliinvesteeringute portfelli puhul kui tuletisinstrumenti (finantsvara või -kohustus, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina). |
| --- | --- |

c)

mõlema omakapitaliinvesteeringute portfelli puhul kui tuletisinstrumenti (finantsvara või -kohustus, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina).

| X. | Kontrollikoda hindas EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist. Kontrollikoja hinnangul ei mõjuta see ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes antud õiget ja õiglast ülevaadet. |
| --- | --- |

X.

Kontrollikoda hindas pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust

| XI. | ELi bilanss hõlmas 2017. aasta lõpus pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 73,1 miljardit eurot. Tegemist on bilansi ühe suurema kohustusega, mis moodustas kõigist 2017. aasta kohustustest (236,5 miljardit eurot) ligi kolmandiku. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Kõige suurem osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste eraldisest (64,0 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et maksta välja olemasolevad vanaduspensioni kohustused (9). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi töötajate leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest. Liikmesriigid tagavad hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust; vastava arvutuse teeb Eurostat igal aastal. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja pensionikohustuse väärtuse arvestamist. Kontrolliti nii arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, kohustuse arvutamist kui selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Nagu märgitud konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9, soovib komisjon jätkuvalt parandada töötajatele makstavate hüvitiste kohustuse arvutamise korda; kontrollikoda omakorda jätkab selle protsessi jälgimist. |
| --- | --- |

XIV.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid

| XV. 2017. | aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 101 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel väljamaksetaotlusi esitatud (2016. aasta lõpus 102 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena (10). |
| --- | --- |

XV. 2017.

| XVI. | Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognooside koostamise metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Lisaks koostati arvete ja ettemaksete põhjal valimid ning uuriti neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi üldise metoodika kohta. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kontrollikoda järeldab, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude hinnanguline kogusumma on õiglaselt esitatud. |
| --- | --- |

XVII.

Kontrollikoda hindas Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalikku mõju 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| XVIII. | 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda. 22. mail 2017 alustati läbirääkimisi ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Väljaastumislepingu eelnõu 19. märtsi 2018. aasta versiooni viiendas osas (finantsküsimused) sedastatakse väljaastumise rahalise korraldamise teemal, et Ühendkuningriik tasub kõik praegusest ja eelmistest mitmeaastastest finantsraamistikest tulenevad kohustused, nagu ta oleks endiselt liikmesriik. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab väljaastumisprotsessi korrektselt. |
| --- | --- |

XX.

Muud asjaolud

| XXI. | Juhtkond vastutab muu teabe esitamise eest, mis hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kindlustandvat järeldust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoja järeldab, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb sellest aru anda. Kontrollikojal ei ole sellekohaseid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XXI.

Juhtkonna kohustused

| XXII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXIV.

| XXV. | Finantsmääruse kohaselt (IX jagu) peab komisjoni peaarvepidaja esitama ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne peaks juba andma finantsolukorrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt oluline, et esialgse raamatupidamise aastaaruande kõik kontod esitatakse lõplike arvutustena, mis võimaldavad kontrollikojal teha oma töö vastavalt finantsmääruse X jao sätetele ja selleks ette nähtud tähtaegade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise aastaaruande vahelised erinevused peaksid tavaliselt tulenema üksnes kontrollikoja tähelepanekutest. |
| --- | --- |

XXV.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXVI. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Kulutuste puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XXVIII.

| XXIX. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  a) | teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XXIX.

a)

teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| b) | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

b)

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| c) | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| d) | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

d)

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| e) | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

e)

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| f) | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest, ning vastutab üksi auditiarvamuse esitamise eest. |
| --- | --- |

f)

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest, ning vastutab üksi auditiarvamuse esitamise eest.

| XXX. | Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Komisjoni ja teiste auditeeritud üksustega arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXXI.

12. juuli 2018

President

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

2

(3)  Maksete kogusumma oli 46,7 miljardit eurot. Täiendav teave on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande punktides 1.19–1.21.

3

(4)  Maksete kogusumma oli 53,5 miljardit eurot. Täiendav teave on esitatud 2017. aasta aastaaruande punktis 1.18.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1) („Euroopa Strateegiliste investeeringute Fondi määrus“).

5

(6)  Tagatist suurendati 26 miljardi euroni vastavalt detsembris 2017 muudetud Euroopa Strateegiliste investeeringute Fondi määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2396 (millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 (ELT L 345, 27.12.2017, lk 34)) ja märtsis 2018 muudetud Euroopa Strateegiliste investeeringute Fondi lepingule.

6

(7)  Vt kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punktid 1.12–1.16.

7

(8)  EFSI mehhanismi juhtimisstruktuuri võib tõlgendada kui märki sellest, et see on ühise kontrolli all (sama kehtib ka ELi tagatise kasutamise ja jaotuse kohta). Samas on komisjon seisukohal, et ei väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi omakapitaliinvesteeringute ega EFSI algatuse kui terviku puhul ei vajata enamikus küsimustes ühehäälset nõusolekut, seetõttu järeldas komisjoni peaarvepidaja, et tegu ei saa olla ühise kontrolliga.

8

(9)  Vt rahvusvaheline avaliku sektori raamatupidamisstandard (IPSAS) nr 25 – töötajate hüvitised. PSEO puhul kajastab kindlaksmääratud hüvitise kohustus nende eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust, mis ELil tuleb teha, et katta praeguse ja varasemate perioodide tööalasest teenistusest tulenevad pensionikohustused.

9

(10)  Need hõlmasid bilansi passiva poolel kajastatud viitkulusid 64 miljardi euro võrra ja vähendasid aktiva poolel kajastatud eelrahastamise mahtu 37 miljardi euro võrra.

10

---