# Uradni list C 264/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 264 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6627. julij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 264

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6627. julij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 264/01 | Obvestilo Komisije – Smernice o strategijah in načrtih držav članic za prilagajanje | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 264/01

Obvestilo Komisije – Smernice o strategijah in načrtih držav članic za prilagajanje

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2023/C 264/02 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 32 |
| 2023/C 264/03 | Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1500, in iz Uredbe Sveta (EU) 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1495, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 34 |
| 2023/C 264/04 | Sklep Sveta z dne 25. julija 2023 o imenovanju nadomestne članice Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko | 35 |
| 2023/C 264/05 | Sklep Sveta z dne 25. julija 2023 o imenovanju namestnice člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za Nizozemsko | 37 |
| 2023/C 264/06 | Sklep Sveta z dne 25. julija 2023 o imenovanju članice in namestnika članice upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko | 39 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 264/07 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok | 41 |
| 2023/C 264/08 | Menjalni tečaji eura – 26. julij 2023 | 42 |
| | Evropski urad za izbor osebja |
| 2023/C 264/09 | Razpis javnega natečaja | 43 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2023/C 264/02

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

32

2023/C 264/03

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1500, in iz Uredbe Sveta (EU) 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1495, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

34

2023/C 264/04

Sklep Sveta z dne 25. julija 2023 o imenovanju nadomestne članice Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko

35

2023/C 264/05

Sklep Sveta z dne 25. julija 2023 o imenovanju namestnice člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za Nizozemsko

37

2023/C 264/06

Sklep Sveta z dne 25. julija 2023 o imenovanju članice in namestnika članice upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko

39

Evropska komisija

2023/C 264/07

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

41

2023/C 264/08

Menjalni tečaji eura – 26. julij 2023

42

Evropski urad za izbor osebja

2023/C 264/09

Razpis javnega natečaja

43

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 264/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 44 |
| 2023/C 264/11 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 63 |
| 2023/C 264/12 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 67 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 264/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

44

2023/C 264/11

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

63

2023/C 264/12

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

67

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Javnega razpisa za zbiranje predlogov – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 – ReferNet – evropska mreža strokovnega znanja na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja, ki jo upravlja Cedefop ( UL C 243, 10.7.2023 ) | 70 |

Popravki

Popravek Javnega razpisa za zbiranje predlogov – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 – ReferNet – evropska mreža strokovnega znanja na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja, ki jo upravlja Cedefop ( UL C 243, 10.7.2023 )

( UL C 243, 10.7.2023 )

70

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/1

---

OBVESTILO KOMISIJE

Smernice o strategijah in načrtih držav članic za prilagajanje

(2023/C 264/01)

Vsebina

| Uvod | 2 |
| --- | --- |

| Ključne značilnosti politike prilagajanja | 3 |
| --- | --- |

| Ključni koraki pri razvoju ali posodabljanju strategij in načrtov za prilagajanje | 4 |
| --- | --- |

| Korak 1: | Vzpostavitev institucionalnega okvira in zagotavljanje podpore deležnikov | 4 |
| --- | --- | --- |

Korak 1:

| Korak 2: | Izvajanje ocen tveganja podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih | 9 |
| --- | --- | --- |

Korak 2:

| Korak 3: | Opredelitev in prednostna razvrstitev možnosti prilagajanja | 15 |
| --- | --- | --- |

Korak 3:

| Korak 4: | Priprava akcijskega načrta in izvajanje prilagoditvenih ukrepov | 17 |
| --- | --- | --- |

Korak 4:

| Korak 5: | Spremljanje in vrednotenje | 19 |
| --- | --- | --- |

Korak 5:

| Priloga I | Primer predloge za strategijo za prilagajanje | 23 |
| --- | --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Nova področja politike prilagajanja | 27 |
| --- | --- | --- |

Priloga II

| Pravična odpornost | 27 |
| --- | --- |

| Neustrezno prilagajanje | 27 |
| --- | --- |

| Sonaravne rešitve | 29 |
| --- | --- |

| Stresni testi podnebja | 30 |
| --- | --- |

Uvod

Nedavni ekstremni dogodki – gozdni požari, suše, poplave in smrtonosni vročinski valovi – v Evropi in po svetu kažejo, da posledice podnebnih sprememb našo družbo prizadenejo močneje in hitreje, kot je predvidevala znanost. Povečanje števila ekstremnih vremenskih dogodkov in naravnih nesreč vse bolj vpliva na telesno in duševno zdravje ljudi, preostalo naravo in gospodarska sredstva. V šestem ocenjevalnem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) (1) je navedeno, da je globalno prilagajanje predvsem počasno, razdrobljeno in postopno ter da bo tudi ob zadostnem zmanjšanju emisij za doseganje ciljev Pariškega sporazuma potrebno preobrazbeno prilagajanje (2).

Žal so ti dogodki in poročilo IPCC pokazali tudi pomanjkanje pripravljenosti in nesorazmernost med podnebnimi grožnjami ter vzpostavljenimi mehanizmi in strukturami odzivanja. Čeprav je za ocenjevanje prihodnjih podnebnih tveganj značilna negotovost, pa to, kakšen bo končni izid z vidika temperature do leta 2100 – dober, slab ali strašljiv –, v resnici ne vpliva na možnosti, ki so danes na voljo pri oblikovanju politik za prilagajanje podnebnim spremembam. Da bi povečali pripravljenost družbe na vse močnejše vplive podnebnih sprememb, je jasno, da mora imeti javni sektor še večjo vlogo pri zagotavljanju potrebne podnebne odpornosti in trajnostnih naložb. Prav tako je treba še naprej razvijati in vzpostavljati ustrezne regulativne pogoje in zmogljivosti načrtovanja, da bodo lahko različni akterji in trgi z zaupanjem in gotovostjo sledili smernicam ter naložbe usmerjali v odpornost.

Evropska strategija za prilagajanje iz leta 2013 je vse države članice EU spodbudila k sprejetju celovitih strategij za prilagajanje. Komisija je objavila tudi smernice za razvoj strategij za prilagajanje, da bi državam članicam EU pomagala pri pripravi njihovih strategij za prilagajanje. Med letoma 2013 in 2018 se je število držav članic EU s strategijami za prilagajanje močno povečalo, in sicer s 15 na 25, do leta 2020 pa so svoje strategije pripravile vse države članice EU. Vendar se te strategije med seboj močno razlikujejo po obsegu, rezultatih in načinu izvajanja.

V uredbi o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov iz leta 2018 je prilagajanje podnebnim spremembam obravnavano na dva načina. Prvič, določene so sedanje obveznosti poročanja držav članic EU o prilagajanju podnebnim spremembam. Drugič, v njej je navedeno, da mora vsaka država članica EU v svojem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu po potrebi določiti druge cilje, ki med drugim vključujejo tudi razsežnosti ciljev prilagajanja.

Da bi se odzvali na spreminjajoče se razmere in spodbudili strukturne spremembe, je nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (2021) predstavila večje ambicije ter je bila razširjena na nova področja in prednostne naloge, da bi bila v pomoč EU na njeni poti k podnebni odpornosti, pri čemer poziva tudi k reviziji smernic iz leta 2013 o razvoju strategij za prilagajanje.

Poleg tega so julija 2021 začela veljati evropska podnebna pravila. Medtem ko so bile prej obveznosti iz uredbe o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov v zvezi s prilagajanjem bolj postopkovne narave, je v podnebnih pravilih določena „dolžnost“ prilagajanja. Konkretneje, v njih je določena zahteva po zagotavljanju stalnega napredka pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma. Podnebna pravila vsebujejo določbe za nacionalne strategije in načrte za prilagajanje (poleg ravni Unije) ter ubesedujejo pričakovanja glede kakovosti politike prilagajanja in njenih rezultatov. V skladu s podnebnimi pravili mora Komisija redno ocenjevati skladnost ustreznih nacionalnih ukrepov z napredkom pri prilagajanju in izdati priporočila, kadar ugotovi, da ukrepi države članice EU niso skladni z zagotavljanjem napredka pri krepitvi sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti zaradi podnebnih sprememb.

V skladu s temi določbami je namen teh smernic:

| — | podpirati države članice EU pri reviziji njihovih strategij za prilagajanje in pripravi/reviziji načrtov za prilagajanje pri obvladovanju izzivov v zvezi s prilagajanjem, s katerimi se srečujejo, ob upoštevanju razlik v njihovih upravnih strukturah in poti, ki so jih že ubrale pri načrtovanju prilagajanja; |
| --- | --- |

—

podpirati države članice EU pri reviziji njihovih strategij za prilagajanje in pripravi/reviziji načrtov za prilagajanje pri obvladovanju izzivov v zvezi s prilagajanjem, s katerimi se srečujejo, ob upoštevanju razlik v njihovih upravnih strukturah in poti, ki so jih že ubrale pri načrtovanju prilagajanja;

| — | poudariti ključne značilnosti, ki so bistvene za zagotavljanje kakovostne politike prilagajanja in njenih rezultatov. V zvezi z vplivi podnebnih sprememb potreben bolj sistematičen in nujen odziv, zato strategije in načrti za prilagajanje, ki ne vključujejo vseh področij politike in niso vključeni v odločanje na vseh ravneh, pri tem ne zadostujejo več. Zato se načela uporabljajo za splošni nacionalni okvir politike prilagajanja, medtem ko strategije in načrti za prilagajanje podpirajo doseganje dobrih rezultatov prilagajanja; |
| --- | --- |

—

poudariti ključne značilnosti, ki so bistvene za zagotavljanje kakovostne politike prilagajanja in njenih rezultatov. V zvezi z vplivi podnebnih sprememb potreben bolj sistematičen in nujen odziv, zato strategije in načrti za prilagajanje, ki ne vključujejo vseh področij politike in niso vključeni v odločanje na vseh ravneh, pri tem ne zadostujejo več. Zato se načela uporabljajo za splošni nacionalni okvir politike prilagajanja, medtem ko strategije in načrti za prilagajanje podpirajo doseganje dobrih rezultatov prilagajanja;

| — | zagotoviti primer predloge z opisom strukture strategije, ki bo olajšala dostop do teh strategij in njihovo primerjavo, ter primerljiv pregled stanja pripravljenosti in načrtovanih ukrepov na ravni EU; |
| --- | --- |

—

zagotoviti primer predloge z opisom strukture strategije, ki bo olajšala dostop do teh strategij in njihovo primerjavo, ter primerljiv pregled stanja pripravljenosti in načrtovanih ukrepov na ravni EU;

| — | okrepiti politiko prilagajanja z novimi področji. |
| --- | --- |

—

okrepiti politiko prilagajanja z novimi področji.

Poleg teh smernic tudi orodje za podporo prilagajanju, ki ga je razvila in ga vzdržuje Evropska agencija za okolje (EEA), zagotavlja več podrobnosti in primere zglednega izvajanja načel, postopkov in možnosti za preseganje področja, ki ga zajemajo smernice.

Konkretne poti prilagajanja in prikazi preobrazbenih rešitev se razvijajo tudi v sodelovanju z regionalnimi organi po vsej Evropi v okviru misije programa Obzorje Evropa za prilagajanje podnebnim spremembam, ki se je začela izvajati septembra 2021.

Ključne značilnosti politike prilagajanja

Potrebne so močne strategije in načrti za prilagajanje, da se zagotovi stalen napredek na področju družbene, politične in gospodarske pripravljenosti (v skladu z evropskimi podnebnimi pravili), pa tudi pripravljenost na podnebno krizo (končna praktična utemeljitev). Kljub temu je uspešno izvajanje strategij in načrtov odvisno od zavezanosti deležnikov in sredstev, ki so jim na voljo. Za (ponovno) oblikovanje močnih strategij in načrtov za prilagajanje, ki temeljijo na podpornem pravnem okviru, ter za izvajanje visokokakovostne politike prilagajanja so bistvene naslednje značilnosti.

Nekatere od teh značilnosti predstavljajo vsebinske gradnike politike prilagajanja, druge pa se bolj nanašajo na procese in sredstva. Skupaj predstavljajo niz osnovnih pogojev, potrebnih za doseganje visokokakovostnih rezultatov prilagajanja s širšim, hitrejšim in bolj sistemskim odzivom na podnebne spremembe.

Kaj (vsebinski gradniki)

| 1. | Pravni okviri, ki določajo „dolžnost prilagajanja“ na nacionalni ravni, vključno z zavezujočimi, redno posodobljenimi (sektorskimi) cilji prilagajanja za merjenje splošnega napredka pri krepitvi odpornosti na vplive podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vzpostavljene redno posodobljene strategije in načrti za prilagajanje, ki opredeljujejo splošno politiko prilagajanja ter njeno izvajanje na strateški in operativni ravni (v skladu s cilji prilagajanja iz točke 1 zgoraj). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prednostne naloge politike prilagajanja, v katerih so opredeljeni sektorji ali področja, ki jih je treba vključiti in zajeti v načrtovanje prilagajanja, ter vplivi ali tveganja, ki jih je treba obravnavati pri tem načrtovanju. Prednostne naloge je treba določiti po vrstnem redu ciljev, ki jim sledijo jasne poti prilagajanja, te pa določajo postopek, kako cilje doseči z zaporedjem možnosti in ukrepov (kar je izraženo v strategijah in načrtih za prilagajanje iz točke 2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Redno posodobljene in zanesljive ocene vpliva podnebnih sprememb in ranljivosti, ki temeljijo na najnovejših znanstvenih dognanjih o podnebju, da se opredelijo prebivalstvo, osnovna infrastruktura (sredstva) in sektorji (dejavnosti), ki so še posebej ranljivi za podnebne spremembe, s čimer se določi splošna strateška usmeritev politike prilagajanja in stalno prispeva k odločanju (kar je izraženo v točkah 1, 2 in 3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stresno testiranje (kritične) infrastrukture in sistemov kot ključni prispevek k ocenam tveganja podnebnih sprememb (kar je izraženo v točki 4). |
| --- | --- |

5.

Kako (postopki in sredstva)

| 6. | Zadostno število usposobljenega osebja in finančni viri v vseh povezanih institucijah in upravnih oddelkih za usklajevanje dejavnosti in izvajanje ukrepov na vseh ravneh upravljanja (nacionalni, regionalni in lokalni). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vključevanje vseh ustreznih deležnikov (zasebnega sektorja, nevladnih organizacij, določenih skupnosti itd.), ki so še posebej izpostavljene/občutljive in/ali imajo znanje/vire/zmogljivosti za obveščanje in/ali izvajanje prilagoditvenih ukrepov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Usklajevanje in vključevanje na več ravneh, in sicer horizontalno (npr. med ministrstvi) in vertikalno (npr. z drugimi ravnmi javne uprave), pri načrtovanju in izvajanju prilagoditvenih ukrepov. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Stalno spremljanje in vrednotenje izvajanja prilagoditvenih ukrepov, ki zajema postopke, učinke in rezultate ter je podprto s potrebnimi instrumenti. Infrastruktura za spremljanje rezultatov prilagajanja ima lahko pomembne sinergije z zgodnjim opozarjanjem. |
| --- | --- |

9.

Ključni koraki pri razvoju ali posodabljanju strategij in načrtov za prilagajanje

Slika 1

Pregled pripravljalnih korakov pri razvoju ali posodabljanju strategije/načrta za prilagajanje

Image 1

| Vir: | Evropska komisija |
| --- | --- |

Vir:

Ključni koraki pri razvoju ali posodabljanju strategij in načrtov za prilagajanje so povzeti na sliki 1 pred podrobnejšimi oddelki v nadaljevanju.

Korak 1:
     
  Vzpostavitev institucionalnega okvira in zagotavljanje podpore deležnikov

| Korak 1 smernic vam bo pomagal:






  — | pripraviti postopek za strategije za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

Korak 1 smernic vam bo pomagal:

—

pripraviti postopek za strategije za prilagajanje podnebnim spremembam;

| — | oblikovati institucionalne okvire, ki vključujejo ustrezne deležnike; |
| --- | --- |

—

oblikovati institucionalne okvire, ki vključujejo ustrezne deležnike;

| — | vključevati podnacionalne oblasti; |
| --- | --- |

—

vključevati podnacionalne oblasti;

| — | mobilizirati sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

—

mobilizirati sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam;

| — | obveščati o potrebi po prilagajanju; |
| --- | --- |

—

obveščati o potrebi po prilagajanju;

| — | vključevati podnebno politiko v sektorske politike. |
| --- | --- |

—

vključevati podnebno politiko v sektorske politike.

Krepitev ambicioznosti in učinkovitosti politik, strategij in načrtov za prilagajanje podnebnim spremembam je bistvena glede na vse večje vplive podnebnih sprememb po vsej Evropski uniji (EU).

Prvi korak pri krepitvi ambicioznosti bi lahko bil sprejetje pravnega okvira (v nadaljnjem besedilu: podnebna pravila), da bi se v nacionalni podnebni politiki določili zavezujoči, redno posodobljeni cilji prilagajanja za merjenje splošnega napredka pri krepitvi odpornosti. Z nacionalnimi podnebnimi pravili se lahko zagotovi tudi dodatna podpora okvirom politike prilagajanja, določenim v strategijah in načrtih za prilagajanje.

Da bi podprli doseganje dobrih rezultatov prilagajanja, je treba strategije in načrte redno posodabljati (3). Poleg tega je v teh dokumentih potreben večji poudarek na vključevanju (4) prilagajanja podnebnim spremembam v druge politike v ustreznih sektorjih, pri čemer se je treba jasneje osredotočiti na neposredne rezultate prizadevanj za prilagajanje.

Vključevanje vseh ravni upravljanja in civilne družbe je zato ključno za razvoj učinkovite strategije in/ali načrta za prilagajanje podnebnim spremembam. Za razvoj, usklajevanje in izvajanje strategij in načrtov za prilagajanje podnebnim spremembam so bistveni zadostna usposobljenost osebja, tehnična orodja in finančni viri v vseh delih povezanih institucij in upravnih oddelkov na vseh ravneh upravljanja (nacionalni, regionalni, lokalni).

Zagotavljanje usklajevanja med sosednjimi državami članicami EU je ključno za učinkovite prilagoditvene ukrepe na obmejnih območjih, kjer izpostavljenost tveganjem ni omejena le na eno stran meje, temveč vpliva na obe sosednji državi članici EU. Zato so lahko prilagoditveni ukrepi v obmejnih regijah učinkoviti le, če so oblikovani skupaj.

Korak 1.a:   Pridobivanje podpore na visoki ravni

Politična podpora na visoki ravni, tj. s strani urada predsednika vlade ali urada predsednika, je pomemben dejavnik pri mobilizaciji in vključevanju vladnih akterjev in akterjev civilne družbe v vključevanje prilagajanja podnebnim spremembam. Zagotavlja tudi dolgoročno zavezanost politikam, strategijam in načrtom za prilagajanje na visoki ravni.

Korak 1.b:   Vzpostavitev postopka

—   Ustanovitev nacionalne medresorske projektne skupine za prilagajanje

Strategije za prilagajanje so ključna orodja za izboljšanje družbene pripravljenosti na neizogibne vplive podnebnih sprememb ter zaščito najbolj ranljivih in prizadetih prebivalcev in sektorjev. Biti morajo podlaga za usklajene vladne ukrepe. Da se zagotovita potrebno sodelovanje in uspešna vključitev prilagajanja podnebnim spremembam v različne sektorske politike, se predlaga ustanovitev medresorske projektne skupine ali odbora, ki bi ga vodil urad predsednika vlade (ali enakovreden organ). Ta skupina bi morala biti odgovorna za nadzor nad razvojem strategije in/ali načrta za prilagajanje podnebnim spremembam. Poleg tega bi morala imeti jasna pooblastila za vodenje njegovega izvajanja.

Opredeliti bi bilo treba ministrstva in/ali agencije, povezane s sektorji s povečanim tveganjem za vplive podnebnih sprememb, in jih vključiti v to projektno skupino. Ključna ministrstva, ki jih je treba vključiti, so ministrstva za podnebne spremembe, okolje/naravo, javno zdravje, civilno zaščito/notranje zadeve, infrastrukturo, energijo, gospodarske zadeve/finance, kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, upravljanje voda ter zaposlovanje in socialne zadeve. Vključiti bi bilo treba tudi čezmejne akterje, da se zagotovijo usklajeni ukrepi med sosednjimi državami članicami EU v obmejnih regijah. Priporočljivo je, da vsaka od opredeljenih uprav imenuje „pooblaščenca za prilagajanje“, da se zagotovi stalno vključevanje zadevnih ministrstev v načrtovanje prilagajanja.

—   Vključevanje regionalne in lokalne ravni upravljanja

Besedna zveza „misli globalno, deluj lokalno“ postaja vse pomembnejša pri razpravah o strategijah in načrtih za prilagajanje podnebnim spremembam. Lokalne in regionalne uprave so ključne gonilne sile prilagajanja, saj se številni ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam izvajajo na lokalni in regionalni ravni ter so zato odvisni od razmer, ki so specifične za posamezno okolje. Lokalne uprave imajo ključno vlogo pri spodbujanju vključevanja javnosti in lokalnega ukrepanja, saj ljudi obveščajo o koristih prilagajanja podnebnim spremembam za njihovo regijo. Poleg tega imajo lokalne oblasti veliko ključnih informacij o možnih lokaliziranih ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam, ki so izvedljivi na njihovem območju. Medresorska projektna skupina za prilagajanje bi morala zato zagotoviti smiselne izmenjave s podnacionalnimi organi, da se njihovo strokovno znanje in izkušnje vključijo v oblikovanje politike prilagajanja ter da se v skladu z nacionalno politiko za prilagajanje podprejo regionalne/lokalne dejavnosti. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vprašanju, kako vključiti regionalno in lokalno raven upravljanja. To bi lahko na primer storili z vzpostavljanjem stikov z regionalnimi združenji ali medregionalnimi mrežami lokalnih oblasti, kot je Konvencija županov, v okviru katere več kot 11 000 lokalnih in regionalnih oblasti, ki so predstavniki 341 milijonov ljudi, svoje skupnosti pripravlja na to, kako živeti s posledicami podnebnih sprememb.

—   Opredelitev in vključevanje deležnikov

Podnebne spremembe bodo ustvarile negotovost in vplive v celotni družbi, zato je pomembno, da medresorska projektna skupina opredeli vse ustrezne skupine deležnikov, vključno s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, katerih sodelovanje je potrebno za oblikovanje odločnih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam. Udeležba deležnikov bo povečala kakovost odločanja o prilagajanju podnebnim spremembam z zagotavljanjem odgovornosti deležnikov za ta proces. To bo posledično izboljšalo splošno kakovost strategije ali načrta za prilagajanje podnebnim spremembam, ki ga je oblikovala medresorska projektna skupina. Postopek opredelitve skupin deležnikov je mogoče olajšati z razlikovanjem med dvema skupinama deležnikov, in sicer nosilci sprememb in tistimi, na katere bi podnebne spremembe lahko vplivale:

| — | ena skupina deležnikov so možni nosilci sprememb, ki lahko prispevajo k prizadevanjem nacionalnih in/ali regionalnih/lokalnih uprav z zagotavljanjem dodatnih informacij, virov ali zmogljivosti. Deležniki, ki bi spadali v to kategorijo, so raziskovalni inštituti, ki zagotavljajo ali izboljšujejo zbirke znanja o prilagajanju podnebnim spremembam, zasebni sektor, ki zagotavlja dragocene informacije za boljše prilagajanje politik za prilagajanje ali financiranje, čezmejni akterji, ki omogočajo boljše razumevanje čezmejnih ozemelj in obmejnih regij, ter nevladne organizacije, zlasti lokalne organizacije civilne družbe, ki prispevajo k boljšemu razumevanju ozemelj, izvajanju prilagoditvenih ukrepov in obveščanju o potrebi po prilagajanju podnebnim spremembam, da se spodbudijo spremembe na lokalni in regionalni ravni; druga skupina deležnikov, ki jih je treba vključiti v proces prilagajanja podnebnim spremembam, so tisti, pri katerih je velika verjetnost, da bodo nanje vplivale podnebne spremembe. To so večinoma ranljive skupnosti (med drugim ljudje, ki živijo v revščini in so socialno izključeni ali jim grozita revščina in socialna izključenost, invalidi, starejši ljudje in ljudje s predhodnimi bolezenskimi stanji, nosečnice, razseljene osebe, pripadniki socialno marginaliziranih skupin, izpostavljeni delavci in otroci) ali zagovorniki in interesne skupine, ki zastopajo te ranljive skupnosti, ki bi bile sicer izključene iz procesa sodelovanja. Zaradi neenake izpostavljenosti vplivom podnebnih sprememb in ranljivosti nanje v različnih regijah in socialno-ekonomskih skupinah se slabšajo predhodne neenakosti in ranljivosti. Zato je treba zagotoviti pravičen prehod, v okviru katerega se bo zmanjšalo neenako breme podnebnih tveganj in zagotovila pravičnost pri porazdelitvi koristi prilagajanja. |
| --- | --- |

—

ena skupina deležnikov so možni nosilci sprememb, ki lahko prispevajo k prizadevanjem nacionalnih in/ali regionalnih/lokalnih uprav z zagotavljanjem dodatnih informacij, virov ali zmogljivosti. Deležniki, ki bi spadali v to kategorijo, so raziskovalni inštituti, ki zagotavljajo ali izboljšujejo zbirke znanja o prilagajanju podnebnim spremembam, zasebni sektor, ki zagotavlja dragocene informacije za boljše prilagajanje politik za prilagajanje ali financiranje, čezmejni akterji, ki omogočajo boljše razumevanje čezmejnih ozemelj in obmejnih regij, ter nevladne organizacije, zlasti lokalne organizacije civilne družbe, ki prispevajo k boljšemu razumevanju ozemelj, izvajanju prilagoditvenih ukrepov in obveščanju o potrebi po prilagajanju podnebnim spremembam, da se spodbudijo spremembe na lokalni in regionalni ravni; druga skupina deležnikov, ki jih je treba vključiti v proces prilagajanja podnebnim spremembam, so tisti, pri katerih je velika verjetnost, da bodo nanje vplivale podnebne spremembe. To so večinoma ranljive skupnosti (med drugim ljudje, ki živijo v revščini in so socialno izključeni ali jim grozita revščina in socialna izključenost, invalidi, starejši ljudje in ljudje s predhodnimi bolezenskimi stanji, nosečnice, razseljene osebe, pripadniki socialno marginaliziranih skupin, izpostavljeni delavci in otroci) ali zagovorniki in interesne skupine, ki zastopajo te ranljive skupnosti, ki bi bile sicer izključene iz procesa sodelovanja. Zaradi neenake izpostavljenosti vplivom podnebnih sprememb in ranljivosti nanje v različnih regijah in socialno-ekonomskih skupinah se slabšajo predhodne neenakosti in ranljivosti. Zato je treba zagotoviti pravičen prehod, v okviru katerega se bo zmanjšalo neenako breme podnebnih tveganj in zagotovila pravičnost pri porazdelitvi koristi prilagajanja.

| — | Namen konceptualne ločitve teh dveh skupin deležnikov je zagotoviti zadostno pokritost s potrebnih zornih kotov, pri čemer je treba priznati in ovrednotiti njuno prekrivanje. Z drugimi besedami, tisti, ki so še posebej ranljivi zaradi podnebnih sprememb, so lahko tudi možni nosilci sprememb, čeprav so njihovi viri v nekaterih pogledih omejeni. Morda celo imajo vire, predvsem informacije o tem, kakšen je občutek ranljivosti zaradi podnebnih sprememb in kakšna je verjetna učinkovitost ukrepov, ki so manj dostopni tistim, ki niso v njihovem položaju. Poleg tega je zaradi razlik med spoloma v vedenju in odnosu do podnebnih |
| --- | --- |

—

Namen konceptualne ločitve teh dveh skupin deležnikov je zagotoviti zadostno pokritost s potrebnih zornih kotov, pri čemer je treba priznati in ovrednotiti njuno prekrivanje. Z drugimi besedami, tisti, ki so še posebej ranljivi zaradi podnebnih sprememb, so lahko tudi možni nosilci sprememb, čeprav so njihovi viri v nekaterih pogledih omejeni. Morda celo imajo vire, predvsem informacije o tem, kakšen je občutek ranljivosti zaradi podnebnih sprememb in kakšna je verjetna učinkovitost ukrepov, ki so manj dostopni tistim, ki niso v njihovem položaju. Poleg tega je zaradi razlik med spoloma v vedenju in odnosu do podnebnih

sprememb (5) poudarjena tudi potreba po zagotovitvi uravnotežene udeležbe moških in žensk v procesu odločanja in izvajanja. Otroci običajno niso vključeni v javno odločanje, vendar je njihova pravica do sodelovanja pri odločanju o vseh zadevah, ki vplivajo na njihovo življenje, dejansko uveljavljeno pravno načelo. Ker bo vsaka generacija otrok podedovala okoljsko škodo, ki jo povzročijo prejšnje generacije, obstaja še posebej močan argument za vključevanje mlajših starostnih skupin (6) v odločanje o podnebni politiki.

Priporočljivo je, da se medresorska projektna skupina predhodno dogovori o vlogi deležnikov, zlasti kadar deležniki pri izvajanju specifičnih prilagoditvenih ukrepov sodelujejo z nacionalno upravo.

Korak 1.c:   Mobilizacija virov

| Primer 1: Javno-zasebno partnerstvo za novo poplavno varno okrožje v Bilbau, Španija
  Okrožje Zorrotzaurre v Bilbau se nahaja na industrijskem polotoku, izpostavljenem poplavam. Ker se v Baskiji zaradi podnebnih sprememb v prihodnosti napoveduje vse več ekstremnih padavin in potreba po novih stanovanjih za prebivalce Bilbaa, se trenutno izvaja velik projekt mestne prenove, v okviru katerega naj bi okrožje Zorrotzaurre preuredili v novo stanovanjsko četrt, ki bo poplavno varna. Zaščita pred poplavami vključuje pet ključnih ukrepov: (1) odprtje kanala Deusto (s čimer polotok postane otok), (2) zagotovitev protipoplavnega zidu, (3) dvig ravni tal za 1,5 metra za nove stavbe, (4) namestitev rezervoarjev za meteorno vodo in (5) zagotovitev zelenih javnih površin, ki lahko absorbirajo tudi poplavno vodo.
  Za uresničitev tega projekta mestne prenove je bilo vzpostavljeno javno-zasebno partnerstvo za financiranje in upravljanje načrta. Stroške prenove bo krilo javno-zasebno partnerstvo, tj. lastniki zemljišč glede na njihov lastniški delež. |
| --- |

Primer 1: Javno-zasebno partnerstvo za novo poplavno varno okrožje v Bilbau, Španija

Okrožje Zorrotzaurre v Bilbau se nahaja na industrijskem polotoku, izpostavljenem poplavam. Ker se v Baskiji zaradi podnebnih sprememb v prihodnosti napoveduje vse več ekstremnih padavin in potreba po novih stanovanjih za prebivalce Bilbaa, se trenutno izvaja velik projekt mestne prenove, v okviru katerega naj bi okrožje Zorrotzaurre preuredili v novo stanovanjsko četrt, ki bo poplavno varna. Zaščita pred poplavami vključuje pet ključnih ukrepov: (1) odprtje kanala Deusto (s čimer polotok postane otok), (2) zagotovitev protipoplavnega zidu, (3) dvig ravni tal za 1,5 metra za nove stavbe, (4) namestitev rezervoarjev za meteorno vodo in (5) zagotovitev zelenih javnih površin, ki lahko absorbirajo tudi poplavno vodo.

Za uresničitev tega projekta mestne prenove je bilo vzpostavljeno javno-zasebno partnerstvo za financiranje in upravljanje načrta. Stroške prenove bo krilo javno-zasebno partnerstvo, tj. lastniki zemljišč glede na njihov lastniški delež.

Image 2

Stroški prilagajanja podnebnim spremembam naraščajo in se bodo v naslednjih desetletjih povečevali še hitreje, saj so prilagoditveni ukrepi vse nujnejši. Financiranje prilagajanja bi se zato moralo ustrezno povečati. Poleg tega bi bilo morda koristno opredeliti predvidene ali že nastale stroške neprilagoditve (tj. finančno izgubo in škodo, povezano s podnebnimi spremembami), saj bi to lahko upravičilo prerazporeditev obstoječih sredstev za prilagajanje. Vendar je to lahko izziv za lokalne, regionalne in nacionalne organe zaradi negotovosti glede višine potrebnih sredstev, saj so podnebna tveganja in vplivi pogosto nepredvidljivi. Čeprav bi bilo treba proučiti tradicionalne vire javnega in zasebnega financiranja, je predlagano, da se v sodelovanju z zasebnim sektorjem poiščejo inovativni instrumenti financiranja (7). Primera dobre prakse v zvezi z inovativnimi instrumenti financiranja sta:

| 1. | javno-zasebno partnerstvo za ukrepe prilagajanja podnebnim spremembam v Malmöju in |
| --- | --- |

1.

javno-zasebno partnerstvo za ukrepe prilagajanja podnebnim spremembam v Malmöju in

| 2. | javno-zasebno partnerstvo za novo poplavno varno okrožje v Bilbau, ki je na kratko opisano v besedilnem okviru primera 1 zgoraj. |
| --- | --- |

2.

javno-zasebno partnerstvo za novo poplavno varno okrožje v Bilbau, ki je na kratko opisano v besedilnem okviru primera 1 zgoraj.

Vrzel v financiranju prilagajanja je zlasti očitna pri nižjih ravneh upravljanja, ki so odgovorne za izvajanje večine prilagoditvenih ukrepov. Poleg tega, da je financiranje težko dostopno, je to lahko tudi posledica pomanjkanja notranjih zmogljivosti in strokovnega znanja. Da se zagotovijo zadostne zmogljivosti in strokovno znanje za upravljanje in izvajanje, je potrebna ciljno usmerjena pomoč tudi najmanjšim lokalnim in regionalnim organom.

EU financira prilagajanje podnebnim spremembam s številnimi instrumenti. Med njimi so:

| — | program LIFE, glavni instrument EU za financiranje okoljskih in podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

program LIFE, glavni instrument EU za financiranje okoljskih in podnebnih ukrepov;

| — | Obzorje Evropa, ključni program EU za financiranje raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

—

Obzorje Evropa, ključni program EU za financiranje raziskav in inovacij;

| — | Evropski sklad za regionalni razvoj, zlasti prek projektov Interreg; |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za regionalni razvoj, zlasti prek projektov Interreg;

| — | Kohezijski sklad, z naložbami v okolje in vseevropska prometna omrežja; |
| --- | --- |

—

Kohezijski sklad, z naložbami v okolje in vseevropska prometna omrežja;

| — | Sklad za pravični prehod, da bi ublažili negativne učinke prehoda za ozemlja, ki jih prehod na podnebno nevtralnost in odpornost najbolj prizadene. |
| --- | --- |

—

Sklad za pravični prehod, da bi ublažili negativne učinke prehoda za ozemlja, ki jih prehod na podnebno nevtralnost in odpornost najbolj prizadene.

Obstaja pa še veliko več primerov instrumentov financiranja EU, ki bi lahko pripomogli k financiranju prilagajanja. Čeprav lahko financiranje EU do določene mere prispeva k financiranju prilagoditvenih ukrepov, sta nacionalno in zasebno financiranje ključna za zapolnitev vrzeli v financiranju prilagajanja.

Te finančne tokove bi bilo treba pospešiti, , v proračune in dejavnosti pa bi bilo treba vključiti ženske in moške na vseh ravneh postopka odločanja.

Korak 1.d:   Stalno obveščanje o potrebi po prilagajanju in ozaveščanju

Skupnosti po vsej EU se srečujejo z ekstremnimi in nestanovitnimi vremenskimi vzorci. Vrzel v obveščanju o podnebnih spremembah med akademsko sfero in vladami na eni strani ter skupnostmi na drugi strani lahko privede do napačnega ukrepanja za prilagajanje podnebnim spremembam ali celo do popolnega neukrepanja. Z bolj sistematičnim obveščanjem o podnebnih spremembah bi bilo treba ozaveščati v jeziku, ki je zlahka razumljiv. S tem se skupnostim pomaga utirati pot, da ukrepajo in sodelujejo pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam. Različne ciljne skupine (tj. javni sektor, skupnosti) potrebujejo različna sporočila v ustreznih oblikah, da se ustvari poziv k ukrepanju.

—   Pojasnitev terminologije

Pri ozaveščanju o prilagajanju podnebnim spremembam je bistveno oblikovanje skupnega jezika, ki ga lahko razumejo vsi deležniki, da se doseže skupno razumevanje. Glosar lahko temelji na dogovorjenih mednarodnih opredelitvah, kot so navedene v glosarju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ali glosarju IPCC, pri čemer ga je treba tudi prilagoditi lokalnim značilnostim in okoliščinam.

—   Obveščanje o podnebnih spremembah in potrebi po prilagajanju

Izmenjava informacij o morebitnih vplivih podnebnih sprememb ter s tem o potrebi po prilagajanju in blaženju je bistven pogoj za krepitev odpornosti. Ta sporočila bi bilo treba izpopolniti na uporabniku prijazen način, njihov slog in vsebino pa prilagoditi različnim ciljnim skupinam, pri čemer je treba upoštevati njihovo vlogo v politiki prilagajanja (npr. zasebni sektor ali širša javnost), njihovo ozadje (npr. mestno ali podeželsko okolje, spol) ter njihovo ranljivost in izpostavljenost tveganjem. Proučiti bi bilo treba morebitne ovire za dostop do informacij in usposabljanja. Ključno je tudi obveščanje o koristih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam, da se poveča družbena sprejemljivost in spodbudijo spremembe vedenja. Poleg tega imajo številni prilagoditveni ukrepi pomembne posredne koristi, kot so na primer sonaravni prilagoditveni ukrepi, ki povečujejo biotsko raznovrstnost in zmanjšujejo onesnaževanje, ustvarjanje lokalnih in kakovostnih zaposlitvenih možnosti ali zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Pomembna priložnost za obveščanje, ki je pogosto premalo izkoriščena, so koristi prilagajanja za zdravje in dobro počutje: visoka raven ozaveščenosti o vse večjih zdravstvenih tveganjih, ki vplivajo na vse, bo prispevala k pojasnitvi potrebe po ukrepanju in povečanju njegove sprejemljivosti.

Sodelovali bi lahko nacionalni, regionalni in lokalni upravitelji, na primer z delavnicami in ekskurzijami, da bi spodbudili sodelovanje pri podnebnih ukrepih, ki bi temeljilo na dejstvih. Skupnosti bi se morale vključiti prek javnih posvetovanj, izmenjave informacij ter prek interaktivnih in neformalnih načinov, kot so razstave, natečaji, spletne igre itd. Pomembni partnerji so tudi organizacije civilne družbe in nevladne organizacije, ki so s svojimi pridobljenimi izkušnjami na področju prilagajanja podnebnim spremembam na zadevnem ozemlju in v zadevnih skupnostih ter z ozaveščanjem o vplivih podnebnih sprememb in potrebi po prilagajanju podnebnim spremembam most med deležniki in obveščanjem o podnebju. Da bi to obveščanje učinkovito doseglo skupnosti, ga je treba podpreti z ustreznimi sredstvi, in sicer s financiranjem in krepitvijo zmogljivosti.

Nacionalni ali regionalni spletni portali ali platforme, ki zbirajo prilagojene informacije o podnebnih spremembah in prilagajanju podnebnim spremembam, so odličen kanal za razširjanje ustreznih informacij. Te platforme bi bilo treba povezati z obstoječimi portali o sektorskih politikah (npr. zmanjšanje tveganja nesreč, voda, zdravje, biotska raznovrstnost itd.), da bi spodbudili vključevanje podnebnih ukrepov. Spletno mesto EU Climate-ADAPT ima osrednjo vlogo, saj lajša dostop do podatkov in informacij o zadevah, povezanih s podnebnimi spremembami in prilagajanjem podnebnim spremembam, ter njihovo izmenjavo. V večini evropskih držav so bili razviti tudi nacionalni spletni portali o prilagajanju podnebnim spremembam, ki omogočajo učenje iz primerov dobre prakse iz drugih držav ali regij. To bi lahko prispevalo k spodbujanju ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam. Vendar bi bilo treba spletne portale in platforme dopolniti z drugimi dejavnostmi obveščanja, da se prepreči povečevanje digitalne vrzeli med državami članicami in regijami EU ter zagotovi dostop do informacij za vse.

Za več informacij o vzpostavitvi institucionalnega okvira in zagotavljanju podpore deležnikov glej tudi oddelek orodja za podporo prilagajanju z naslovom Priprava podlage za prilagajanje.

Korak 2:
     
  Izvajanje ocen tveganja podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih

| Korak 2 smernic vam bo pomagal:






  — | določiti osnovne elemente ocene tveganja podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih; |
| --- | --- |

Korak 2 smernic vam bo pomagal:

—

določiti osnovne elemente ocene tveganja podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih;

| — | oceniti socialne učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

oceniti socialne učinke podnebnih sprememb;

| — | oceniti čezmejna in kaskadna tveganja; |
| --- | --- |

—

oceniti čezmejna in kaskadna tveganja;

| — | določiti merila za „sprejemljiva“ tveganja in prednostno razvrščanje potreb po prilagajanju. |
| --- | --- |

—

določiti merila za „sprejemljiva“ tveganja in prednostno razvrščanje potreb po prilagajanju.

Ko so postavljeni temelji za podporo načrtu ali strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam, je drugi korak ocena vpliva podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih. Namen te ocene je ugotoviti, kakšni bodo morebitni vplivi podnebnih sprememb na določenem območju in katera tveganja so povezana s temi vplivi na določenem območju ali v določenem sektorju, pa tudi opredeliti prednostna tveganja, na katera se je treba takoj odzvati.

Da bi zagotovili ustrezno učinkovitost strategij ali načrtov za prilagajanje podnebnim spremembam, se za dobro prakso šteje redno posodabljanje ocene, vsaj vzporedno ob vsaki posodobitvi strategije/načrta. Prednosti takega ravnanja so:

| — | sledenje ustreznim spremembam obstoječih tveganj in ranljivosti, vključno s fizičnimi tveganji infrastrukture ter socialno-ekonomskimi in zdravstvenimi vplivi na skupnosti; |
| --- | --- |

—

sledenje ustreznim spremembam obstoječih tveganj in ranljivosti, vključno s fizičnimi tveganji infrastrukture ter socialno-ekonomskimi in zdravstvenimi vplivi na skupnosti;

| — | prepoznavanje novih, nastajajočih tveganj in ranljivosti, ki bi lahko v prihodnosti imela velike gospodarske, socialne in/ali okoljske učinke; |
| --- | --- |

—

prepoznavanje novih, nastajajočih tveganj in ranljivosti, ki bi lahko v prihodnosti imela velike gospodarske, socialne in/ali okoljske učinke;

| — | prepoznavanje novih priložnosti, ki se pojavijo zaradi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

—

prepoznavanje novih priložnosti, ki se pojavijo zaradi podnebnih sprememb.

Na splošno bi morala ocena temeljiti na najnovejših znanstvenih podatkih o podnebju, da se opredelijo prebivalci, bistvena infrastruktura in sektorji, ki so posebej ranljivi za podnebne spremembe, da se določi splošna strateška usmeritev politike prilagajanja in da se stalno prispeva k odločanju.

Korak 2.a.   Razvoj celovite metodologije za oceno vpliva podnebnih sprememb

| Primer 2: Prilagajanje vplivom vročinskih valov v spreminjajočem se podnebju v občini Botkyrka na Švedskem
  V zadnjih desetletjih je na Švedskem vse več vročinskih valov, kar povzroča povečano umrljivost. Leta 2010 so bile v občini Botkyrka dolgotrajne visoke temperature, kar je povzročilo težave starejšim v domovih za starejše in domovih za nego. V občini si zato močno prizadevajo, delno v okviru projekta, ki je potekal v okviru programa Climatools, da bi zmanjšali tveganje za zdravje zaradi vročinskih valov. Osebje v domovih za starejše in domovih za nego se je udeležilo usposabljanja o tveganjih vročinskih valov in tem, kaj je treba storiti v primeru opozoril pred vročinskimi valovi. Po potrebi se lahko pokliče dodatno osebje, da se zagotovi dodatna podpora za zagotavljanje ustrezne oskrbe. Zato je bila občina med vročinskim valom leta 2018 veliko bolje pripravljena in opremljena kot v prejšnjih letih. Občina Botkyrka podpira tudi ukrepe za izboljšanje toplotnega udobja v zaprtih prostorih in vzpostavitev „hladnih točk“ na različnih mestnih območjih. |
| --- |

Primer 2: Prilagajanje vplivom vročinskih valov v spreminjajočem se podnebju v občini Botkyrka na Švedskem

V zadnjih desetletjih je na Švedskem vse več vročinskih valov, kar povzroča povečano umrljivost. Leta 2010 so bile v občini Botkyrka dolgotrajne visoke temperature, kar je povzročilo težave starejšim v domovih za starejše in domovih za nego. V občini si zato močno prizadevajo, delno v okviru projekta, ki je potekal v okviru programa Climatools, da bi zmanjšali tveganje za zdravje zaradi vročinskih valov. Osebje v domovih za starejše in domovih za nego se je udeležilo usposabljanja o tveganjih vročinskih valov in tem, kaj je treba storiti v primeru opozoril pred vročinskimi valovi. Po potrebi se lahko pokliče dodatno osebje, da se zagotovi dodatna podpora za zagotavljanje ustrezne oskrbe. Zato je bila občina med vročinskim valom leta 2018 veliko bolje pripravljena in opremljena kot v prejšnjih letih. Občina Botkyrka podpira tudi ukrepe za izboljšanje toplotnega udobja v zaprtih prostorih in vzpostavitev „hladnih točk“ na različnih mestnih območjih.

Image 3

Metodologija ocenjevanja je temelj pravilne ocene tveganj in ranljivosti. Poleg tega zagotavlja, da se lahko ocena v prihodnosti izvede sorazmerno hitro, ne da bi bilo treba vsakokrat razvijati novo metodologijo. Da se zagotovi verodostojna ocena podnebnih tveganj in ranljivosti, se priporočajo naslednji elementi zanesljive metodologije:

| — | Ocena bi morala temeljiti na najnovejših znanstvenih spoznanjih in znanju, da se zagotovita točnost in ustreznost sedanjih napovedi o prihodnjih vplivih podnebnih sprememb. V oceno bi bilo treba vključiti informacije o trendih trenutnih podnebnih razmer in najnovejše napovedi prihodnjih podnebnih scenarijev, vključno s postopnimi procesi v naravi in ekstremnimi dogodki. Razpoložljive informacije o prihodnjih grožnjah in priložnostih za vašo državo je mogoče zbirati in analizirati na podlagi številnih poročil in ocen ranljivosti, ki jih pripravijo Medvladni panel za podnebne spremembe, Evropska agencija za okolje, Skupno raziskovalno središče ali ki se izvedejo v okviru raziskovalnih programov Obzorje 2020 in Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

—

Ocena bi morala temeljiti na najnovejših znanstvenih spoznanjih in znanju, da se zagotovita točnost in ustreznost sedanjih napovedi o prihodnjih vplivih podnebnih sprememb. V oceno bi bilo treba vključiti informacije o trendih trenutnih podnebnih razmer in najnovejše napovedi prihodnjih podnebnih scenarijev, vključno s postopnimi procesi v naravi in ekstremnimi dogodki. Razpoložljive informacije o prihodnjih grožnjah in priložnostih za vašo državo je mogoče zbirati in analizirati na podlagi številnih poročil in ocen ranljivosti, ki jih pripravijo Medvladni panel za podnebne spremembe, Evropska agencija za okolje, Skupno raziskovalno središče ali ki se izvedejo v okviru raziskovalnih programov Obzorje 2020 in Obzorje Evropa.

| — | Ocena bi morala temeljiti na rezultatih stresnega testiranja, pri čemer bi morala biti osredotočena zlasti na infrastrukturo in sisteme, ki zagotavljajo kritične storitve. S podnebnimi stresnimi testi se opredelijo morebitna tveganja v določenem sektorju ali sistemu (kot so javno zdravje, varnost vode in zanesljiva oskrba z njo ali varnost hrane in prehranska varnost) zaradi nevarnosti, povezanih s podnebjem, kot so poplave, vročina, suša, nevihte itd. Prvi korak stresnega testa je opredelitev morebitnih nevarnosti, povezanih s podnebjem, na določenem območju. Drugi korak vključuje proučitev splošne ranljivosti določenega področja sektorja za podnebno nevarnost, ki jo je mogoče dopolniti s poglobljeno oceno ranljivosti. Upoštevati bi bilo treba tudi druge stresne teste in ocene ranljivosti, izvedene za širši sklop tveganj nesreč, ki niso povezane s podnebjem (8). Rezultati stresnega testa se lahko uporabijo za strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam. Uporaba „dialogov o tveganju“ na Nizozemskem je primer dobre prakse pri prenosu rezultatov. Več informacij o stresnih testih in dialogih o tveganju je na voljo v Prilogi II. |
| --- | --- |

—

Ocena bi morala temeljiti na rezultatih stresnega testiranja, pri čemer bi morala biti osredotočena zlasti na infrastrukturo in sisteme, ki zagotavljajo kritične storitve. S podnebnimi stresnimi testi se opredelijo morebitna tveganja v določenem sektorju ali sistemu (kot so javno zdravje, varnost vode in zanesljiva oskrba z njo ali varnost hrane in prehranska varnost) zaradi nevarnosti, povezanih s podnebjem, kot so poplave, vročina, suša, nevihte itd. Prvi korak stresnega testa je opredelitev morebitnih nevarnosti, povezanih s podnebjem, na določenem območju. Drugi korak vključuje proučitev splošne ranljivosti določenega področja sektorja za podnebno nevarnost, ki jo je mogoče dopolniti s poglobljeno oceno ranljivosti. Upoštevati bi bilo treba tudi druge stresne teste in ocene ranljivosti, izvedene za širši sklop tveganj nesreč, ki niso povezane s podnebjem (8). Rezultati stresnega testa se lahko uporabijo za strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam. Uporaba „dialogov o tveganju“ na Nizozemskem je primer dobre prakse pri prenosu rezultatov. Več informacij o stresnih testih in dialogih o tveganju je na voljo v Prilogi II.

| — | Oceno bi bilo treba opraviti na izhodiščni ravni, ki bi jo bilo treba posodobiti ob vsaki posodobitvi ocene. Izhodiščna raven se tukaj nanaša na referenčno točko, povezano s stanjem podnebja in ranljivostjo specifične lokacije na nekem območju. Skrbno oblikovana izhodišča so bistvena za merjenje tega, kar je bilo doseženo z izvajanjem v poznejši fazi, ter izboljšujejo postopek spremljanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

—

Oceno bi bilo treba opraviti na izhodiščni ravni, ki bi jo bilo treba posodobiti ob vsaki posodobitvi ocene. Izhodiščna raven se tukaj nanaša na referenčno točko, povezano s stanjem podnebja in ranljivostjo specifične lokacije na nekem območju. Skrbno oblikovana izhodišča so bistvena za merjenje tega, kar je bilo doseženo z izvajanjem v poznejši fazi, ter izboljšujejo postopek spremljanja in vrednotenja.

| — | Ocena bi morala po možnosti vključevati kvantitativne informacije o vplivu podnebnih sprememb (fizična škoda, vpliv na zdravje, gospodarski in fiskalni učinek). |
| --- | --- |

—

Ocena bi morala po možnosti vključevati kvantitativne informacije o vplivu podnebnih sprememb (fizična škoda, vpliv na zdravje, gospodarski in fiskalni učinek).

| — | Ocena bi morala vključevati jasen časovni okvir za izvedbo same ocene in časovni okvir za pričakovana podnebna tveganja v prihodnosti. V kratkoročnem (v tridesetih letih 21. stoletja), srednjeročnem (v petdesetih letih 21. stoletja) in dolgoročnem obdobju (v 22. stoletju) je na primer mogoče pričakovati raznolike vplive. |
| --- | --- |

—

Ocena bi morala vključevati jasen časovni okvir za izvedbo same ocene in časovni okvir za pričakovana podnebna tveganja v prihodnosti. V kratkoročnem (v tridesetih letih 21. stoletja), srednjeročnem (v petdesetih letih 21. stoletja) in dolgoročnem obdobju (v 22. stoletju) je na primer mogoče pričakovati raznolike vplive.

| — | Ocena bi morala obravnavati vrzeli v znanju in negotovosti, kar je poseben izziv pri obravnavi tveganj podnebnih sprememb in prilagajanju na podnebne spremembe. Pri metodologiji za stresne teste in oblikovanju strategij za prilagajanje je treba na splošno upoštevati obseg vrzeli v znanju. Z izrecno opredelitvijo vrzeli v znanju in njihovo obravnavo v strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam se lahko spodbudijo tudi izmenjava primerov dobre prakse, raziskave in socialno učenje, da se zmanjša pomanjkanje znanja. Poleg tega je za odpravo negotovosti ključno razviti politiko za ocenjevanje in prilagajanje, ki ne predvideva ene same prihodnosti, temveč več scenarijev prihodnosti, kot je bilo že navedeno. |
| --- | --- |

—

Ocena bi morala obravnavati vrzeli v znanju in negotovosti, kar je poseben izziv pri obravnavi tveganj podnebnih sprememb in prilagajanju na podnebne spremembe. Pri metodologiji za stresne teste in oblikovanju strategij za prilagajanje je treba na splošno upoštevati obseg vrzeli v znanju. Z izrecno opredelitvijo vrzeli v znanju in njihovo obravnavo v strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam se lahko spodbudijo tudi izmenjava primerov dobre prakse, raziskave in socialno učenje, da se zmanjša pomanjkanje znanja. Poleg tega je za odpravo negotovosti ključno razviti politiko za ocenjevanje in prilagajanje, ki ne predvideva ene same prihodnosti, temveč več scenarijev prihodnosti, kot je bilo že navedeno.

Korak 2.b.   Upoštevanje socialnih učinkov podnebnih sprememb

Na ranljivost za podnebne vplive lahko pomembno vplivajo nepodnebni dejavniki. Podnebne spremembe nesorazmerno vplivajo na nekatere družbene skupine in geografska območja zaradi neenakomerne izpostavljenosti ali že obstoječe ranljivosti za vplive podnebnih sprememb. Tako so na primer nosečnice, otroci, starejši in nekateri invalidi biološko bolj ranljivi za številne podnebne vplive. Enako pomembni so dejavniki socialnega tveganja. Finančno bogastvo lahko na primer pomeni več sredstev za prilagajanje, pri čemer je pomembno, da je v EU število žensk, ki živijo v revščini, še vedno višje od števila moških, ki živijo v revščini, ter da obstaja močna povezava med revščino žensk in revščino otrok. Podnebne spremembe lahko zato poglobijo obstoječe neenakosti in ustvarijo nove. V skladu z zbirnim poročilom IPCC za leto 2023 z naslovom Povzetek za oblikovalce politik se ranljivost povečuje zaradi nepravičnosti in marginalizacije, povezane na primer s spolom, etnično pripadnostjo, nizkimi dohodki, neformalnimi naselji, invalidnostjo, starostjo ter zgodovinskimi in stalnimi vzorci nepravičnosti, kot je kolonializem, zlasti za številna domorodna ljudstva in lokalne skupnosti.

Zato je priporočljivo, da se v oceno ne vključijo le fizični vplivi podnebnih sprememb, temveč tudi socialni dejavniki, pri čemer se poleg „objektivnih“ učinkov podnebnih sprememb na različne družbene skupine in geografska območja upoštevajo tudi na primer razlike med spoloma pri dojemanju tveganja. To krepi vzpostavitev „pravične odpornosti“ v strategiji za ocenjevanje in prilagajanje, ki velja za ključno pri razvoju sposobnosti prilagajanja in udeležbe pri koristih, ki se s prilagoditvenimi ukrepi zagotavljajo ranljivim skupnostim. Pomen pravične odpornosti je podrobneje pojasnjen v Prilogi II, v zgornjem besedilnem okviru pa je na voljo primer dobre prakse.

Posebej pomemben socialni vidik, ki ga je treba obravnavati, je vpliv na svet dela. V skladu s tem je treba v ocenah predstaviti pričakovane spremembe delovnih metod znotraj poklicev, vključno s standardi varnosti in zdravja pri delu, oblikovanimi glede na spremembe v fizičnem okolju, spremembe v sektorski sestavi zaposlovanja, preusposabljanje in prekvalificiranje delavcev za pravično in pošteno odpornost ter ustvarjanje delovnih mest v dejavnostih, kot je gradbeništvo, ki neposredno prispevajo k prilagajanju. Zagotoviti je treba vključenost socialnih partnerjev v načrtovanje ukrepov v zvezi z vsemi zgoraj navedenimi dogodki.

Korak 2.c.   Upoštevanje čezmejnih in kaskadnih tveganj

Podnebna tveganja so skupna realnost, saj nevarnost, povezana s podnebjem, ni nujno omejena na ozemlje ene same države članice EU, temveč se lahko pojavi na čezmejnem ozemlju in tako vpliva na obmejne regije dveh ali več sosednjih držav članic EU. Tudi če se nevarnost, povezana s podnebjem, zgodi le na ozemlju ene države članice EU, lahko sproži niz zaporednih posledic, ki sežejo čez nacionalne meje ter vplivajo na življenje in možnosti preživljanja ljudi v drugi državi članici. Zaradi ozemeljske, gospodarske, okoljske in socialne soodvisnosti med državami je zato priporočljivo, da se v oceni upoštevajo čezmejna in kaskadna tveganja. Tako kot je podnebno tveganje skupna odgovornost, mora biti skupna odgovornost tudi prilagajanje. V evropskih regijah, kot so alpska regija, Karpati, severozahodna Evropa, jugovzhodna Evropa, Baltsko morje in države Podonavja, se že izvajajo čezmejne dejavnosti, s katerimi se obravnavajo podnebne spremembe in skupno razvijajo prilagoditveni odzivi, pri čemer so vse podprte s sredstvi EU.

Prilagajanje lahko ustvari svoje čezmejne učinke, saj lahko okrepi odpornost nekaterih na račun drugih in prerazporeja ranljivost, namesto da bi jo zmanjšalo. Krepitev pravične odpornosti zato ne poteka le na nacionalni ravni, temveč tudi na regionalni, čezmejni in mednarodni ravni. Vidiki, ki jih je mogoče upoštevati pri širšem naboru držav kot le pri neposrednih sosedah, vključujejo trgovino, podnebne migracije, nestabilnost itd. Ocene tveganja, ki temeljijo na teh temah, se lahko uporabljajo kot baze znanja za oblikovanje konkretnih prilagoditvenih ukrepov, osredotočenih na krepitev odpornosti znotraj ali zunaj nacionalnih meja. V tem okviru bi bilo treba upoštevati tudi ocene tveganja za širši razpon tveganj nesreč, in sicer kot dopolnilne ocene čezmejnih in kaskadnih tveganj.

Korak 2.d.   Ocenjevanje in prednostno razvrščanje ugotovljenih vplivov in ranljivosti za strategijo za prilagajanje

Na podlagi rezultatov ocene tveganja podnebnih sprememb ter ugotovljenih vplivov in ranljivosti je mogoče prednostno razvrstiti ključne nevarnosti/sektorje (9). Struktura tega dela ocene bi morala temeljiti na eni od dveh usmeritev: osredotočenost na ključne nevarnosti in tveganja v nekaterih sektorjih oziroma na nekaterih območjih ali na ključne sektorje ali območja, ki jih bodo podnebne spremembe prizadele kratkoročno (v tridesetih letih 21. stoletja), srednjeročno (v petdesetih letih 21. stoletja) ali dolgoročno (v 22. stoletju). Za dobro prakso se šteje osredotočenost na naslednja področja ali sektorje:

| — | sektorje in/ali območja, ki so še posebej ranljiva za podnebne spremembe; |
| --- | --- |

—

sektorje in/ali območja, ki so še posebej ranljiva za podnebne spremembe;

| — | sektorje in/ali območja, katerih dejavnosti so ključne za odpornost drugih sektorjev; |
| --- | --- |

—

sektorje in/ali območja, katerih dejavnosti so ključne za odpornost drugih sektorjev;

| — | sektorje in/ali območja, ki so zelo pomembni za nacionalno gospodarstvo ali javno zdravje, tudi če podnebne spremembe v času ocene ne pomenijo velike grožnje. |
| --- | --- |

—

sektorje in/ali območja, ki so zelo pomembni za nacionalno gospodarstvo ali javno zdravje, tudi če podnebne spremembe v času ocene ne pomenijo velike grožnje.

Merila za to, katera tveganja se štejejo za „sprejemljiva“ in katera ne, so zelo odvisna od okoliščin, pri čemer je primer dobre prakse nizozemski pristop v tako imenovanih dialogih o tveganjih, ki je obravnavan v Prilogi II.

Na splošno pa so lahko glavni pomisleki, v zvezi s katerimi je potreben prednostni odziv, vplivi in tveganja, ki:

| — | se pojavljajo danes ali se bodo po pričakovanjih povečali zaradi podnebnih sprememb, družbeno-gospodarskega razvoja ali drugih nepodnebnih dejavnikov; |
| --- | --- |

—

se pojavljajo danes ali se bodo po pričakovanjih povečali zaradi podnebnih sprememb, družbeno-gospodarskega razvoja ali drugih nepodnebnih dejavnikov;

| — | naj bi vplivali na kritično infrastrukturo ali sisteme z dolgo življenjsko dobo. Pomisleke v zvezi s podnebnimi tveganji za kritično infrastrukturo ali sisteme je mogoče nadalje proučiti z uporabo stresnih testov, kar je obravnavano v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

naj bi vplivali na kritično infrastrukturo ali sisteme z dolgo življenjsko dobo. Pomisleke v zvezi s podnebnimi tveganji za kritično infrastrukturo ali sisteme je mogoče nadalje proučiti z uporabo stresnih testov, kar je obravnavano v Prilogi II;

| — | naj bi na sisteme vplivali nepopravljivo. |
| --- | --- |

—

naj bi na sisteme vplivali nepopravljivo.

| Primer cilja SMART št. 1: preprečevanje in zmanjševanje posledic kmetijske suše







  — | Cilj je usmerjen na specifično področje: kmetijstvo ali kmetijska zemljišča. |
| --- | --- |

Primer cilja SMART št. 1: preprečevanje in zmanjševanje posledic kmetijske suše

—

Cilj je usmerjen na specifično področje: kmetijstvo ali kmetijska zemljišča.

| — | Merljiv je z vidika procesov in rezultatov. Kazalniki, navedeni v naslednjih odstavkih, zagotavljajo nekaj primerov, kako pristopiti k merjenju procesov in rezultatov politike, pri čemer so možni tudi alternativni pristopi in kazalniki.






  — | Procesni kazalniki opisujejo uvedene upravne, gospodarske, tehnološke ali ekosistemske ukrepe, na primer delež kmetijskih zemljišč, ki prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike1, obseg finančne podpore, zagotovljene za izvajanje tehničnih ukrepov za zmanjšanje izhlapevanja iz tal ali povečanje učinkovite rabe vode za namakanje itd. |
| --- | --- | --- |

—

Merljiv je z vidika procesov in rezultatov. Kazalniki, navedeni v naslednjih odstavkih, zagotavljajo nekaj primerov, kako pristopiti k merjenju procesov in rezultatov politike, pri čemer so možni tudi alternativni pristopi in kazalniki.

—

Procesni kazalniki opisujejo uvedene upravne, gospodarske, tehnološke ali ekosistemske ukrepe, na primer delež kmetijskih zemljišč, ki prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike1, obseg finančne podpore, zagotovljene za izvajanje tehničnih ukrepov za zmanjšanje izhlapevanja iz tal ali povečanje učinkovite rabe vode za namakanje itd.

| — | Kazalniki rezultatov za merjenje kmetijske suše so pogosto sestavljeni kazalniki, ki običajno temeljijo na kazalnikih padavin, evapotranspiracije in vlažnosti tal. Primer takega sestavljenega kazalnika je kombinirani sušni kazalnik, ki ga je razvila Evropska opazovalnica za suše in se uporablja za odkrivanje in spremljanje območij, ki jih je prizadela kmetijska suša ali jim ta neizbežno grozi. Alternativni pristop bi lahko bil upoštevanje celotne površine kmetijskih zemljišč, na katerih se je povečala zmogljivost naravne infrastrukture za omejevanje vplivov podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

—

Kazalniki rezultatov za merjenje kmetijske suše so pogosto sestavljeni kazalniki, ki običajno temeljijo na kazalnikih padavin, evapotranspiracije in vlažnosti tal. Primer takega sestavljenega kazalnika je kombinirani sušni kazalnik, ki ga je razvila Evropska opazovalnica za suše in se uporablja za odkrivanje in spremljanje območij, ki jih je prizadela kmetijska suša ali jim ta neizbežno grozi. Alternativni pristop bi lahko bil upoštevanje celotne površine kmetijskih zemljišč, na katerih se je povečala zmogljivost naravne infrastrukture za omejevanje vplivov podnebnih sprememb.

| — | Cilj je dosegljiv glede na razpoložljive prakse upravljanja in tehnične ukrepe. |
| --- | --- |

—

Cilj je dosegljiv glede na razpoložljive prakse upravljanja in tehnične ukrepe.

| — | Relevanten je za končni cilj krepitve odpornosti. |
| --- | --- |

—

Relevanten je za končni cilj krepitve odpornosti.

| — | Lahko je časovno opredeljen vsaj v smislu časovnega okvira strategije ali akcijskega načrta. Poleg tega se priporoča določitev kvantitativnih ciljev za preprečevanje in zmanjševanje vplivov kmetijske suše za naslednjih pet do deset let. Vrednotenje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, da se zberejo podatki za dveletna poročila o napredku pri prilagajanju v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Lahko je časovno opredeljen vsaj v smislu časovnega okvira strategije ali akcijskega načrta. Poleg tega se priporoča določitev kvantitativnih ciljev za preprečevanje in zmanjševanje vplivov kmetijske suše za naslednjih pet do deset let. Vrednotenje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, da se zberejo podatki za dveletna poročila o napredku pri prilagajanju v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

| 1 | V okviru skupne kmetijske politike za obdobje 2023–2027 naj bi standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje (DKOP) pokrivali skoraj 90 % kmetijskih zemljišč v EU (Skupna kmetijska politika za obdobje 2023–2027. Pregled 28 strateških načrtov SKP, povezava pridobljena 10. februarja 2023). |
| --- | --- |

1

Poleg tega bi bilo treba natančno pregledati specifična področja ali sektorje, na katere bo vplivalo več kot eno tveganje, saj ustvarjajo večje potrebe po prilagajanju.

Rezultati ocene bi morali biti predstavljeni tako, da lahko olajšajo strateško usmeritev v smislu dolgoročne vizije, srednjeročnih strateških ciljev ali področij in kratkoročnih specifičnih ciljev. Če je mogoče, morajo biti ti cilji specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni (SMART). Ocena, ali je cilj SMART, je vedno odvisna od konteksta, pri čemer v nekaterih primerih morda ne bo mogoče izpolniti vseh meril. Merljivost cilja je na primer odvisna od obstoja ustrezne metodologije in razpoložljivosti podatkov. Vendar so nekateri primeri ciljev SMART vključeni v spodnja besedilna polja.

| Primer cilja SMART št. 2: zmanjšanje tveganj, povezanih z visokimi temperaturami, v mestni krajini







  — | Cilj je usmerjen na specifično področje: mestno krajino. |
| --- | --- |

Primer cilja SMART št. 2: zmanjšanje tveganj, povezanih z visokimi temperaturami, v mestni krajini

—

Cilj je usmerjen na specifično področje: mestno krajino.

| — | Merljiv je z vidika procesov in rezultatov. Kazalniki, navedeni v naslednjih odstavkih, zagotavljajo nekaj primerov, kako pristopiti k merjenju procesov in rezultatov politike, pri čemer so možni tudi alternativni pristopi in kazalniki.






  — | Procesni kazalniki opisujejo uvedene upravne, gospodarske, tehnološke ali ekosistemske ukrepe, na primer posebne prilagoditve predpisov o prostorskem načrtovanju, obseg finančne podpore za ozelenitev mestnih območij itd. |
| --- | --- | --- |

—

Merljiv je z vidika procesov in rezultatov. Kazalniki, navedeni v naslednjih odstavkih, zagotavljajo nekaj primerov, kako pristopiti k merjenju procesov in rezultatov politike, pri čemer so možni tudi alternativni pristopi in kazalniki.

—

Procesni kazalniki opisujejo uvedene upravne, gospodarske, tehnološke ali ekosistemske ukrepe, na primer posebne prilagoditve predpisov o prostorskem načrtovanju, obseg finančne podpore za ozelenitev mestnih območij itd.

| — | S kazalniki rezultatov je mogoče meriti:






  — | splošno izpostavljenost mestnih območij visokim temperaturam, na primer odstopanje povprečne mesečne temperature od dolgoročnega mesečnega povprečja, število tropskih noči (ko temperatura ne pade pod 20 °C), število dni vročinskih valov itd., s čimer se pridobivajo koristne informacije v primerjavi s podatki iz nemestnih območij; |
| --- | --- | --- |

—

S kazalniki rezultatov je mogoče meriti:

—

splošno izpostavljenost mestnih območij visokim temperaturam, na primer odstopanje povprečne mesečne temperature od dolgoročnega mesečnega povprečja, število tropskih noči (ko temperatura ne pade pod 20 °C), število dni vročinskih valov itd., s čimer se pridobivajo koristne informacije v primerjavi s podatki iz nemestnih območij;

| — | sposobnost prilagajanja mestnih območij visokim temperaturam, na primer, delež zelenih površin v mestni krajini, povprečna razdalja do najbližje zelene površine1, delež stavb, opremljenih z aktivnim ali pasivnim hlajenjem, delež stavb z nameščeno toplotno izolacijo itd.; |
| --- | --- |

—

sposobnost prilagajanja mestnih območij visokim temperaturam, na primer, delež zelenih površin v mestni krajini, povprečna razdalja do najbližje zelene površine1, delež stavb, opremljenih z aktivnim ali pasivnim hlajenjem, delež stavb z nameščeno toplotno izolacijo itd.;

| — | občutljivost urbanih območij na visoke temperature, na primer delež mestnega območja, ki je razvrščeno kot zelo izpostavljeno pregrevanju itd. V zvezi s podatki o rabi zemljišč so se storitve opazovanja Zemlje, kot sta Copernicus ali Landsat, izkazale za koristne vire. |
| --- | --- |

—

občutljivost urbanih območij na visoke temperature, na primer delež mestnega območja, ki je razvrščeno kot zelo izpostavljeno pregrevanju itd. V zvezi s podatki o rabi zemljišč so se storitve opazovanja Zemlje, kot sta Copernicus ali Landsat, izkazale za koristne vire.

Pomembna skupina kazalnikov za merjenje tveganj, povezanih z visokimi temperaturami, ne le v mestnem okolju, so kazalniki, povezani z zdravjem, na primer ranljivost za izpostavljenost vročini ali izpostavljenost ranljivih skupin prebivalstva vročinskim valovom, ki sta predstavljeni v poročilu z naslovom „2022 Europe report of the Lancet Countdown on health and climate change“ (Poročilo organizacije Lancet Countdown o zdravju in podnebnih spremembah za Evropo za leto 2022). Drugi kazalniki, povezani s podnebjem in zdravjem, ki so pomembni za Evropo, so na voljo na spletišču evropskega observatorija za podnebje in zdravje.

| — | Cilj je dosegljiv glede na razpoložljive možnosti prilagajanja. |
| --- | --- |

—

Cilj je dosegljiv glede na razpoložljive možnosti prilagajanja.

| — | Relevanten je za končni cilj krepitve odpornosti. |
| --- | --- |

—

Relevanten je za končni cilj krepitve odpornosti.

| — | Lahko je časovno opredeljen vsaj v smislu časovnega okvira strategije ali akcijskega načrta. Poleg tega se priporoča določitev kvantitativnih ciljev za zmanjšanje tveganj, povezanih z visokimi temperaturami, v mestni krajini za naslednjih pet do deset let. Vrednotenje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, da se zberejo podatki za dveletna poročila o napredku pri prilagajanju v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Lahko je časovno opredeljen vsaj v smislu časovnega okvira strategije ali akcijskega načrta. Poleg tega se priporoča določitev kvantitativnih ciljev za zmanjšanje tveganj, povezanih z visokimi temperaturami, v mestni krajini za naslednjih pet do deset let. Vrednotenje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, da se zberejo podatki za dveletna poročila o napredku pri prilagajanju v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

| 1 | Koalicija IUCN Urban Alliance se na primer zavzema za pravilo 3–30–300: da bi moral vsakdo iz svojega doma videti vsaj tri drevesa (primerne velikosti), da bi morala biti v vsaki soseski vsaj 30-odstotna drevesna zastornost in da bi morala biti najbližja zelena površina (velikosti najmanj enega hektarja) oddaljena največ 300 metrov. (Promoting health and wellbeing through urban forests – Introducing the 3-30-300 rule (Spodbujanje zdravja in dobrega počutja z mestnimi gozdovi – uvedba pravila 3–30–300), povezava pridobljena 10. februarja 2023). |
| --- | --- |

1

| Primer cilja SMART št. 3: krepitev zaščite kritičnih storitev in kritične infrastrukture







  — | Cilj je usmerjen na specifično področje: kritične storitve in kritično infrastrukturo, tj. oskrbo z energijo in vodo, promet itd. |
| --- | --- |

Primer cilja SMART št. 3: krepitev zaščite kritičnih storitev in kritične infrastrukture

—

Cilj je usmerjen na specifično področje: kritične storitve in kritično infrastrukturo, tj. oskrbo z energijo in vodo, promet itd.

| — | Merljiv je z vidika procesov in rezultatov. Kazalniki, navedeni v naslednjih odstavkih, zagotavljajo nekaj primerov, kako pristopiti k merjenju procesov in rezultatov politike, pri čemer so možni tudi alternativni pristopi in kazalniki.






  — | Procesni kazalniki opisujejo uvedene upravne, gospodarske, tehnološke ali ekosistemske ukrepe, na primer v energetskem sektorju diverzifikacija dobavnih verig za obravnavanje več vrst motenj, premestitev najranljivejših objektov itd. |
| --- | --- | --- |

—

Merljiv je z vidika procesov in rezultatov. Kazalniki, navedeni v naslednjih odstavkih, zagotavljajo nekaj primerov, kako pristopiti k merjenju procesov in rezultatov politike, pri čemer so možni tudi alternativni pristopi in kazalniki.

—

Procesni kazalniki opisujejo uvedene upravne, gospodarske, tehnološke ali ekosistemske ukrepe, na primer v energetskem sektorju diverzifikacija dobavnih verig za obravnavanje več vrst motenj, premestitev najranljivejših objektov itd.

| — | S kazalniki rezultatov, na primer v prometnem sektorju, je mogoče meriti:






  — | izpostavljenost, vključno z deležem vseh nesreč, povezanih z vremenskimi dejavniki, deležem vseh izdatkov za vzdrževanje cest, dodeljenih za povrnitev škode, povezane z vremenskimi vplivi na infrastrukturi, deležem omrežja evropskih poti na območjih, izpostavljenih poplavam s povratno dobo 20 let (Q20)1 itd.; |
| --- | --- | --- |

—

S kazalniki rezultatov, na primer v prometnem sektorju, je mogoče meriti:

—

izpostavljenost, vključno z deležem vseh nesreč, povezanih z vremenskimi dejavniki, deležem vseh izdatkov za vzdrževanje cest, dodeljenih za povrnitev škode, povezane z vremenskimi vplivi na infrastrukturi, deležem omrežja evropskih poti na območjih, izpostavljenih poplavam s povratno dobo 20 let (Q20)1 itd.;

| — | zmogljivost prilagajanja, vključno z obsegom infrastrukture, ki jo pokrivajo sistemi spremljanja in opozarjanja, deležem vozil mestnega javnega prevoza s klimatiziranim potniškim prostorom itd.; |
| --- | --- |

—

zmogljivost prilagajanja, vključno z obsegom infrastrukture, ki jo pokrivajo sistemi spremljanja in opozarjanja, deležem vozil mestnega javnega prevoza s klimatiziranim potniškim prostorom itd.;

| — | občutljivost, vključno z obsegom infrastrukture, za katero se uporabljajo Tehnične smernice za krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v obdobju 2021–2027, delež prometa po celinskih plovnih poteh v skupnem prevozu itd. |
| --- | --- |

—

občutljivost, vključno z obsegom infrastrukture, za katero se uporabljajo Tehnične smernice za krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v obdobju 2021–2027, delež prometa po celinskih plovnih poteh v skupnem prevozu itd.

| — | Cilj je dosegljiv glede na razpoložljive možnosti prilagajanja. |
| --- | --- |

—

Cilj je dosegljiv glede na razpoložljive možnosti prilagajanja.

| — | Relevanten je za končni cilj krepitve odpornosti. |
| --- | --- |

—

Relevanten je za končni cilj krepitve odpornosti.

| — | Lahko je časovno opredeljen vsaj v smislu časovnega okvira strategije ali akcijskega načrta. Poleg tega se priporoča določitev kvantitativnih ciljev za okrepitev zaščite kritične infrastrukture za naslednjih pet do deset let. Vrednotenje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, da se zberejo podatki za dveletna poročila o napredku pri prilagajanju v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Lahko je časovno opredeljen vsaj v smislu časovnega okvira strategije ali akcijskega načrta. Poleg tega se priporoča določitev kvantitativnih ciljev za okrepitev zaščite kritične infrastrukture za naslednjih pet do deset let. Vrednotenje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, da se zberejo podatki za dveletna poročila o napredku pri prilagajanju v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

| 1 | Poplave, ki imajo povratno dobo 20 let. |
| --- | --- |

1

Izvajanje ocen tveganja in ranljivosti v zvezi s podnebnimi spremembami je sestavni del vsake strategije za prilagajanje podnebnim spremembam. Poleg skupnih premislekov o metodologiji, kot so negotovosti in časovni okviri, je treba upoštevati socialne učinke podnebnih sprememb s spodbujanjem pravične odpornosti ter upoštevati čezmejno in kaskadno naravo tveganj podnebnih sprememb. Šele nato je mogoče dokončati ustrezno oceno ter prednostno razvrstitev vplivov in ranljivosti, da se zagotovi celovita strategija za prilagajanje podnebnim spremembam.

Za več informacij o izvedbi ocene tveganj in ranljivosti v zvezi s podnebnimi spremembami glej tudi oddelek orodja za podporo prilagajanju z naslovom Ocenjevanje tveganj in ranljivosti v zvezi s podnebnimi spremembami.

Korak 3:
     
  Opredelitev in prednostna razvrstitev možnosti prilagajanja

| Korak 3 smernic vam bo pomagal:






  — | opredeliti možnosti prilagajanja, |
| --- | --- |

Korak 3 smernic vam bo pomagal:

—

opredeliti možnosti prilagajanja,

| — | oceniti in prednostno razvrstiti možnosti prilagajanja, |
| --- | --- |

—

oceniti in prednostno razvrstiti možnosti prilagajanja,

| — | preprečiti neustrezno prilagajanje, |
| --- | --- |

—

preprečiti neustrezno prilagajanje,

| — | obvladovati negotovost vplivov podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

—

obvladovati negotovost vplivov podnebnih sprememb.

Naslednji korak pri pripravi strategije in/ali načrta za prilagajanje je opredelitev morebitnih možnosti prilagajanja, zbiranje ustreznih informacij za te možnosti in njihovo prednostno razvrščanje na podlagi največje koristi ali preprečevanja največje izgube.

Korak 3.a.   Opredelitev možnosti prilagajanja in oblikovanje portfelja možnosti

Za obravnavo predhodno opredeljenih pomislekov glede negativnih vplivov, povezanih s podnebjem, je mogoče opredeliti ustrezne možnosti prilagajanja in jih združiti v portfelj. Možnosti prilagajanja je mogoče proučiti iz različnih virov, kot so pregledi literature (npr. platforma CLIMATE-ADAPT, rezultati projektov, obstoječe politike), posvetovanje z znanstvenimi strokovnjaki in/ali kolegi iz drugih organov ter vključevanje deležnikov. Pri posodabljanju strategije za prilagajanje podnebnim spremembam bi bilo treba uspešno izvedene prilagoditvene ukrepe uporabiti v druge namene in jim dati prednost, neuspešno izvedene ukrepe pa bi bilo treba ponovno proučiti in jih prilagoditi.

Možnosti prilagajanja niso namenjene le preprečevanju ali zmanjševanju izpostavljenosti podnebnim tveganjem, med drugim z izgradnjo protipoplavne zaščite. Možnosti prilagajanja lahko vključujejo tudi sprejemanje podnebnih vplivov in izgub z umikom z določenega območja. Možnosti prilagajanja so lahko usmerjene tudi v izkoriščanje novih priložnosti zaradi podnebnih sprememb, vključno z drugačnimi (in celo izboljšanimi) pogoji za kmetijstvo. Finančna prilagoditev lahko zadeva dogovore o delitvi tveganja, ki prenašajo tveganje prek zavarovanja za primer naravne nesreče, pri čemer se tveganje ohrani v skladu z jasno opredeljenimi pogoji, del vpliva pa se absorbira prek osebnih finančnih rezerv.

Več informacij o prepoznavanju možnosti prilagajanja in oblikovanju portfelja možnosti je na voljo tudi v oddelku orodja za podporo prilagajanju z naslovom Opredelitev možnosti prilagajanja.

Korak 3.b.   Ocenjevanje in prednostno razvrščanje možnosti prilagajanja

| Primer 3: Zelene strehe v Baslu v Švici – kombinacija ukrepov za blažitev in prilagajanje
  Mesto Basel v Švici ima največjo površino zelenih streh na prebivalca na svetu, in sicer je leta 2019 ta znašala 5,71 m2/prebivalca. Pobude za povečanje površine zelenih streh v Baslu so sprva temeljile na programih varčevanja z energijo, pozneje pa na ohranjanju biotske raznovrstnosti. Basel je zelene strehe spodbujal z naložbami v programe spodbud, s katerimi so se zagotavljale subvencije za namestitev zelenih streh. Programi so se financirali iz sklada za varčevanje z energijo, ki je obsegal 5 % vseh računov za energijo odjemalcev v kantonu Basel. Leta 2002 je bila sprejeta sprememba baselskega zakona o gradbeništvu. V skladu s tem zakonom morajo biti vse nove in obnovljene ravne strehe ozelenjene v skladu s povezanimi smernicami za zasnovo. Ta zahteva je bila leta 2010 okrepljena z drugim zakonskim predpisom, ki je določal zeleno strešno kritino za vse ravne strehe, če so del prenove stavbe, in za vse nove stavbe z ravnimi strehami. Strategija zelenih streh v Baslu naj bi prinesla prilagoditvene koristi v obliki nižjih temperatur in manjšega površinskega odtoka. |
| --- |

Primer 3: Zelene strehe v Baslu v Švici – kombinacija ukrepov za blažitev in prilagajanje

Mesto Basel v Švici ima največjo površino zelenih streh na prebivalca na svetu, in sicer je leta 2019 ta znašala 5,71 m2/prebivalca. Pobude za povečanje površine zelenih streh v Baslu so sprva temeljile na programih varčevanja z energijo, pozneje pa na ohranjanju biotske raznovrstnosti. Basel je zelene strehe spodbujal z naložbami v programe spodbud, s katerimi so se zagotavljale subvencije za namestitev zelenih streh. Programi so se financirali iz sklada za varčevanje z energijo, ki je obsegal 5 % vseh računov za energijo odjemalcev v kantonu Basel. Leta 2002 je bila sprejeta sprememba baselskega zakona o gradbeništvu. V skladu s tem zakonom morajo biti vse nove in obnovljene ravne strehe ozelenjene v skladu s povezanimi smernicami za zasnovo. Ta zahteva je bila leta 2010 okrepljena z drugim zakonskim predpisom, ki je določal zeleno strešno kritino za vse ravne strehe, če so del prenove stavbe, in za vse nove stavbe z ravnimi strehami. Strategija zelenih streh v Baslu naj bi prinesla prilagoditvene koristi v obliki nižjih temperatur in manjšega površinskega odtoka.

Image 4

Ko so možnosti prilagajanja določene, lahko merila pripomorejo k oceni teh možnosti in njihovi prednostni razvrstitvi na podlagi lokalnega konteksta. V strategijo bi bilo treba vključiti možnosti, ki najuspešneje in najučinkoviteje prispevajo k doseganju ciljev prilagajanja. Odvisno od vrste možnosti prilagajanja se lahko določi njena učinkovitost, na primer z analizo njenega potenciala za zmanjšanje določenega tveganja ali tveganj, vključno z resnostjo podnebne nevarnosti ali tveganja, ki naj bi se z zadevno možnostjo ublažilo. Učinkovitost možnosti prilagajanja se lahko opredeli z analizo stroškov in koristi, ki se lahko izvede tudi v nedenarnem smislu.

Pri ocenjevanju možnosti prilagajanja je treba posebno pozornost nameniti upoštevanju širših socialnih (enakost pri zaščiti, koristi za zdravje in dobro počutje), gospodarskih (breme prilagajanja) in okoljskih (negativni učinki prelivanja ter posredne koristi z blaženjem podnebnih sprememb in drugimi okoljskimi cilji) ciljev in drugih vidikov, da bi zmanjšali število primerov neustreznega prilagajanja. To je podrobneje obravnavano v Prilogi II. Proučiti bi bilo treba tudi druge možnosti prilagajanja, ki so preobrazbene narave – kot je preselitev skupine ljudi z določenega nizkoležečega območja –, ovire in splošno izvedljivost, ob upoštevanju družbene sprejemljivosti, socialnih posledic in proračunskih omejitev.

Možnosti prilagajanja lahko prinesejo posredne koristi na drugih področjih, kot so biotska raznovrstnost, blažitev podnebnih sprememb, krožno gospodarstvo ali zdravje in dobro počutje ljudi: takim možnostim bi bilo treba dati prednost. Primer posrednih koristi je, da je prehod na krožno gospodarstvo priložnost za prilagajanje podnebnim spremembam, saj zmanjšuje našo potrebo po virih in ohranja vrednost obstoječih proizvodov in materialov navkljub pomanjkanju in nestanovitnosti cen. Krožno gospodarstvo prispeva tudi k obnovi narave in ekosistemskih storitev.

Rezultati ocene so podlaga za prednostno razvrstitev možnosti prilagajanja. Ta prednostna razvrstitev bi morala po možnosti temeljiti na analizah z več merili.

Prihodnji vplivi podnebnih sprememb na nekaterih področjih ali sektorjih so negotovi. Vendar to ne pomeni, da je neukrepanje pri prilagajanju pravilen odziv. Postopke odločanja je kljub negotovosti mogoče olajšati z osredotočanjem na možnosti prilagajanja, ki zmanjšujejo tveganja, povezana z izvajanjem, tudi v primeru povezanih negotovosti glede tveganj in koristi teh možnosti:

| — | možnosti „brez obžalovanja“ so stroškovno učinkovite v trenutnih podnebnih razmerah in so smiselne ne glede na obseg prihodnjih podnebnih sprememb, vključno s preprečevanjem gradnje na območjih z visokim tveganjem ali zasnovo stavb, ki bodo odporne na vročino v poletnih mesecih; |
| --- | --- |

—

možnosti „brez obžalovanja“ so stroškovno učinkovite v trenutnih podnebnih razmerah in so smiselne ne glede na obseg prihodnjih podnebnih sprememb, vključno s preprečevanjem gradnje na območjih z visokim tveganjem ali zasnovo stavb, ki bodo odporne na vročino v poletnih mesecih;

| — | možnosti „z malo obžalovanja“ so razmeroma poceni in zagotavljajo razmeroma velike koristi v predvidenih prihodnjih podnebnih razmerah, vključno z zahtevo, da se pri novogradnjah zbira deževnica in reciklira siva voda; |
| --- | --- |

—

možnosti „z malo obžalovanja“ so razmeroma poceni in zagotavljajo razmeroma velike koristi v predvidenih prihodnjih podnebnih razmerah, vključno z zahtevo, da se pri novogradnjah zbira deževnica in reciklira siva voda;

| — | možnosti, s katerimi vsi pridobijo, prispevajo k prilagajanju na podnebne nevarnosti, hkrati pa prispevajo k drugim socialnim, okoljskim ali gospodarskim ciljem, vključno s sonaravnimi rešitvami, kot so namestitev zelenih streh in zelenih zidov, ki povečujejo biotsko raznovrstnost, ali večja zasaditev dreves na odprtih površinah. Primer dobre prakse je naveden v besedilnem polju primera 3; |
| --- | --- |

—

možnosti, s katerimi vsi pridobijo, prispevajo k prilagajanju na podnebne nevarnosti, hkrati pa prispevajo k drugim socialnim, okoljskim ali gospodarskim ciljem, vključno s sonaravnimi rešitvami, kot so namestitev zelenih streh in zelenih zidov, ki povečujejo biotsko raznovrstnost, ali večja zasaditev dreves na odprtih površinah. Primer dobre prakse je naveden v besedilnem polju primera 3;

| — | prožne ali prilagodljive možnosti upravljanja so enostavno prilagodljive in imajo nizke stroške, če bi se podnebne razmere v primerjavi s prvotnimi projekcijami spremenile; |
| --- | --- |

—

prožne ali prilagodljive možnosti upravljanja so enostavno prilagodljive in imajo nizke stroške, če bi se podnebne razmere v primerjavi s prvotnimi projekcijami spremenile;

| — | možnosti z več koristmi lahko prispevajo k več ciljem, kot so blažitev, zmanjševanje tveganja nesreč, okoljsko upravljanje ali trajnostnost. |
| --- | --- |

—

možnosti z več koristmi lahko prispevajo k več ciljem, kot so blažitev, zmanjševanje tveganja nesreč, okoljsko upravljanje ali trajnostnost.

Sonaravne rešitve pogosto ponujajo učinkovite, tudi stroškovno, možnosti, ki jih je mogoče prilagajati, kar je podrobneje obravnavano v Prilogi II.

Več informacij o prednostnem razvrščanju možnosti prilagajanja je na voljo tudi v oddelku orodja za podporo prilagajanju z naslovom Ocenjevanje možnosti prilagajanja.

Korak 4:
     
  Priprava akcijskega načrta in izvajanje prilagoditvenih ukrepov

| Korak 4 smernic vam bo pomagal:






  — | preoblikovati možnosti prilagajanja v prilagoditvene ukrepe, |
| --- | --- |

Korak 4 smernic vam bo pomagal:

—

preoblikovati možnosti prilagajanja v prilagoditvene ukrepe,

| — | oblikovati akcijski načrt za prilagajanje, |
| --- | --- |

—

oblikovati akcijski načrt za prilagajanje,

| — | pripraviti podlago za izvajanje prek prilagoditvenih poti. |
| --- | --- |

—

pripraviti podlago za izvajanje prek prilagoditvenih poti.

V akcijskem načrtu za prilagajanje so predlagane možnosti prilagajanja preoblikovane v specifične prilagoditvene ukrepe, ki jih je mogoče izvesti. Na splošno je v načrtu podrobno opisano, kaj je treba storiti (kdo naj to stori in kdaj), opisane pa so tudi potrebe po virih ter razporejanje in razpoložljivost virov. Akcijski načrti za prilagajanje so zato sestavni del vsake strategije za prilagajanje, saj lajšajo izvajanje prilagoditvenih ukrepov. Akcijski načrt v nasprotju s strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam običajno zajema krajše časovno obdobje in se bolj redno pregleduje. Izvajanje enotne strategije za prilagajanje podnebnim spremembam je zato lahko zajeto v več akcijskih načrtih.

Korak 4.a.   Bistveni elementi akcijskega načrta za prilagajanje

| Primer 4: Vključevanje prilagajanja v upravljanje voda za zaščito pred poplavami v občini Isola Vicentina, Italija
  Občina Isola Vicentina (Italija) je leta 2014 podpisala pobudo EU Mayors Adapt („župani iz EU se prilagajajo“) in od takrat začela postopek razvoja občinskega načrta upravljanja voda (MWMP), da bi prilagajanje podnebnim spremembam vključila v svoje politike upravljanja voda. V načrtu so bili analizirani vsa porečja, reke in potoki, ki tečejo skozi občino, ter ocenjeni njihova največja hitrost pretoka vode in velikost poplavnega vala z različnimi povratnimi dobami (5, 10, 20, 30, 100 in 300 let). Ugotovljene kritične težave so bile izhodišče za načrtovanje ukrepov za preprečevanje in pripravljenost ter približno 50 specifičnih zaščitnih ukrepov, kot so: (i) sprejetje regulativnega okvira za upravljanje in vzdrževanje majhnih zasebnih jarkov, (ii) eden od treh načrtovanih vodnih zadrževalnikov je zdaj v gradnji in (iii) določitev 10-hektarskega pilotnega območja za simulacijo, kako lahko ohranjanje gozdnatih površin izboljša odpornost občinskega ozemlja na poplave in zemeljske plazove. |
| --- |

Primer 4: Vključevanje prilagajanja v upravljanje voda za zaščito pred poplavami v občini Isola Vicentina, Italija

Občina Isola Vicentina (Italija) je leta 2014 podpisala pobudo EU Mayors Adapt („župani iz EU se prilagajajo“) in od takrat začela postopek razvoja občinskega načrta upravljanja voda (MWMP), da bi prilagajanje podnebnim spremembam vključila v svoje politike upravljanja voda. V načrtu so bili analizirani vsa porečja, reke in potoki, ki tečejo skozi občino, ter ocenjeni njihova največja hitrost pretoka vode in velikost poplavnega vala z različnimi povratnimi dobami (5, 10, 20, 30, 100 in 300 let). Ugotovljene kritične težave so bile izhodišče za načrtovanje ukrepov za preprečevanje in pripravljenost ter približno 50 specifičnih zaščitnih ukrepov, kot so: (i) sprejetje regulativnega okvira za upravljanje in vzdrževanje majhnih zasebnih jarkov, (ii) eden od treh načrtovanih vodnih zadrževalnikov je zdaj v gradnji in (iii) določitev 10-hektarskega pilotnega območja za simulacijo, kako lahko ohranjanje gozdnatih površin izboljša odpornost občinskega ozemlja na poplave in zemeljske plazove.

Image 5

| — | Izvedbeni koraki in poti, ob upoštevanju negotovosti vplivov podnebnih sprememb v kratkoročnem (v tridesetih letih 21. stoletja), srednjeročnem (v petdesetih letih 21. stoletja) ali dolgoročnem (v 22. stoletju) obdobju. Akcijski načrt za prilagajanje je lahko strukturiran v poti prilagajanja, pri čemer je izvedbena shema za vsako možnost prilagajanja sestavljena iz zaporedja ukrepov za dosego končnega cilja prilagajanja. Zato so poti prilagajanja podobne drevesu odločanja in omogočajo prožno načrtovanje politike, saj se ukrepi lahko izvajajo postopoma. Zaradi ekstremnih vremenskih dogodkov, ki jih povzročijo podnebne spremembe, ali sprememb napovedanih prihodnjih podnebnih razmer se lahko sproži mehanizem pregleda, da se preveri, ali se s potjo prilagajanja še vedno izpolnjuje cilj prilagajanja. |
| --- | --- |

—

Izvedbeni koraki in poti, ob upoštevanju negotovosti vplivov podnebnih sprememb v kratkoročnem (v tridesetih letih 21. stoletja), srednjeročnem (v petdesetih letih 21. stoletja) ali dolgoročnem (v 22. stoletju) obdobju. Akcijski načrt za prilagajanje je lahko strukturiran v poti prilagajanja, pri čemer je izvedbena shema za vsako možnost prilagajanja sestavljena iz zaporedja ukrepov za dosego končnega cilja prilagajanja. Zato so poti prilagajanja podobne drevesu odločanja in omogočajo prožno načrtovanje politike, saj se ukrepi lahko izvajajo postopoma. Zaradi ekstremnih vremenskih dogodkov, ki jih povzročijo podnebne spremembe, ali sprememb napovedanih prihodnjih podnebnih razmer se lahko sproži mehanizem pregleda, da se preveri, ali se s potjo prilagajanja še vedno izpolnjuje cilj prilagajanja.

Slika 2

Primer poti prilagajanja za upravljanje vodnih virov

Image 6

| Vir: | Kingsborough idr., 2016. |
| --- | --- |

Vir:

| — | Instrumenti, ki ponujajo vstopne točke za izvajanje in vključevanje, tj. vključevanje prilagajanja v druge sektorske politike in instrumente. Prilagajanje se ne bi smelo izvajati ločeno od obstoječih politik. Zato bi bilo treba spodbujati ustvarjanje povezav med prilagajanjem in obstoječimi instrumenti. Izkoristiti bi bilo treba sinergije z obstoječimi nacionalnimi politikami in orodji. Ključni instrumenti, ki se uporabljajo kot vstopne točke za vključevanje prilagajanja, vključujejo: zakonodajo, obstoječe strategije, standarde, orodja za načrtovanje, okvire ocenjevanja, raziskovalne in razvojne programe, mreže in delovne skupine. Vendar to vključevanje prilagajanja ne bi smelo biti omejeno le na določitev sektorskih ciljev, možnosti in ukrepov v strategiji za prilagajanje. Za dobro prakso se šteje pregled skladnosti vseh ustreznih ukrepov s cilji prilagajanja ter prispevka posameznih politik k prilagoditvenim rešitvam. Primer dobre prakse je obravnavan v besedilnem polju primera 4.

  Makrofiskalni vidik prilagajanja podnebnim spremembam je pomembno medsektorsko področje politike. Podnebne spremembe imajo makrofiskalni pomen, saj vplivajo na javnofinančne odhodke in prihodke. Vendar so podnebne spremembe in povezana fiskalna tveganja v nacionalnih fiskalnih okvirih v državah članicah EU upoštevani le v omejenem obsegu, večinoma s proračunskimi ureditvami za obvladovanje stroškov nesreč, povezanih s podnebjem. Da se izboljša fiskalna/finančna odpornost na podnebne spremembe, bi se lahko pri proračunskem načrtovanju, upravljanju in institucionalnih ureditvah bolje upoštevali fiskalna tveganja, povezana s podnebjem, in izgube, povezane s podnebjem. Ta cilj bi podpirala tudi prizadevanja politike za zmanjšanje vrzeli na področju varstva podnebja, tj. deleža nezavarovanih izgub, saj je z njimi mogoče omejiti fiskalne stroške podnebnih sprememb in tako ohraniti sredstva za naložbe v prilagajanje.
  Drugo pomembno področje politike, ki je velikega pomena tudi za izvajanje in vključevanje prilagajanja, je obvladovanje tveganja nesreč in vloga civilne zaščite. Organi civilne zaščite niso le prvi reševalci na kraju pričakovanih čedalje hujših nesreč, povezanih s podnebjem (poplave, neurja, gozdni požari itd.), temveč v okviru svojih pristojnosti pokrivajo tudi širše področje tveganja nesreč, in sicer druge naravne nesreče (npr. potrese, izbruhe vulkanov) ter tehnološka in družbena tveganja (npr. kibernetske grožnje, hibridne grožnje, industrijske nesreče). Pomembne so tesne sinergije pri pripravi akcijskih načrtov in izvajanju, vključno z razporejanjem virov za prilagoditvene in preventivne ukrepe ter upoštevanjem fiskalne odpornosti. Ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in ukrepi za preprečevanje nesreč, povezanih s podnebnimi tveganji, naj bi bili v glavnem enaki. Vendar je treba upoštevati tudi druge vidike preprečevanja nesreč, da se zagotovi čim večja sinergija med ukrepi (npr. prilagajanje stavb podnebnim spremembam, pri čemer se po potrebi upošteva tudi potresna varnost) ter da se načeli neškodovanja in preprečevanja neustreznega prilagajanja upoštevata v širši perspektivi odpornosti na nesreče in družbene odpornosti. |
| --- | --- |

—

Instrumenti, ki ponujajo vstopne točke za izvajanje in vključevanje, tj. vključevanje prilagajanja v druge sektorske politike in instrumente. Prilagajanje se ne bi smelo izvajati ločeno od obstoječih politik. Zato bi bilo treba spodbujati ustvarjanje povezav med prilagajanjem in obstoječimi instrumenti. Izkoristiti bi bilo treba sinergije z obstoječimi nacionalnimi politikami in orodji. Ključni instrumenti, ki se uporabljajo kot vstopne točke za vključevanje prilagajanja, vključujejo: zakonodajo, obstoječe strategije, standarde, orodja za načrtovanje, okvire ocenjevanja, raziskovalne in razvojne programe, mreže in delovne skupine. Vendar to vključevanje prilagajanja ne bi smelo biti omejeno le na določitev sektorskih ciljev, možnosti in ukrepov v strategiji za prilagajanje. Za dobro prakso se šteje pregled skladnosti vseh ustreznih ukrepov s cilji prilagajanja ter prispevka posameznih politik k prilagoditvenim rešitvam. Primer dobre prakse je obravnavan v besedilnem polju primera 4.

Makrofiskalni vidik prilagajanja podnebnim spremembam je pomembno medsektorsko področje politike. Podnebne spremembe imajo makrofiskalni pomen, saj vplivajo na javnofinančne odhodke in prihodke. Vendar so podnebne spremembe in povezana fiskalna tveganja v nacionalnih fiskalnih okvirih v državah članicah EU upoštevani le v omejenem obsegu, večinoma s proračunskimi ureditvami za obvladovanje stroškov nesreč, povezanih s podnebjem. Da se izboljša fiskalna/finančna odpornost na podnebne spremembe, bi se lahko pri proračunskem načrtovanju, upravljanju in institucionalnih ureditvah bolje upoštevali fiskalna tveganja, povezana s podnebjem, in izgube, povezane s podnebjem. Ta cilj bi podpirala tudi prizadevanja politike za zmanjšanje vrzeli na področju varstva podnebja, tj. deleža nezavarovanih izgub, saj je z njimi mogoče omejiti fiskalne stroške podnebnih sprememb in tako ohraniti sredstva za naložbe v prilagajanje.

Drugo pomembno področje politike, ki je velikega pomena tudi za izvajanje in vključevanje prilagajanja, je obvladovanje tveganja nesreč in vloga civilne zaščite. Organi civilne zaščite niso le prvi reševalci na kraju pričakovanih čedalje hujših nesreč, povezanih s podnebjem (poplave, neurja, gozdni požari itd.), temveč v okviru svojih pristojnosti pokrivajo tudi širše področje tveganja nesreč, in sicer druge naravne nesreče (npr. potrese, izbruhe vulkanov) ter tehnološka in družbena tveganja (npr. kibernetske grožnje, hibridne grožnje, industrijske nesreče). Pomembne so tesne sinergije pri pripravi akcijskih načrtov in izvajanju, vključno z razporejanjem virov za prilagoditvene in preventivne ukrepe ter upoštevanjem fiskalne odpornosti. Ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in ukrepi za preprečevanje nesreč, povezanih s podnebnimi tveganji, naj bi bili v glavnem enaki. Vendar je treba upoštevati tudi druge vidike preprečevanja nesreč, da se zagotovi čim večja sinergija med ukrepi (npr. prilagajanje stavb podnebnim spremembam, pri čemer se po potrebi upošteva tudi potresna varnost) ter da se načeli neškodovanja in preprečevanja neustreznega prilagajanja upoštevata v širši perspektivi odpornosti na nesreče in družbene odpornosti.

| — | Ocena potreb po naložbah za načrt ali strategijo za prilagajanje. Priporočljivo je, da se vključi pregled potrebnih javnih in zasebnih naložb ali stroškov, ki jih je treba kriti (vključno z virom financiranja) za izvajanje ukrepov, določenih v akcijskem načrtu ali strategiji za prilagajanje, in sicer po opravljeni oceni podnebnih tveganj in ranljivosti. Ocena potreb ali stroškov naložb za prilagajanje, ki bi bila podlaga za odločitve iz akcijskega načrta ali strategije za prilagajanje, mora biti skladna z vsemi ocenami in informacijami o prilagajanju podnebnim spremembam, zagotovljenimi v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic (10). |
| --- | --- |

—

Ocena potreb po naložbah za načrt ali strategijo za prilagajanje. Priporočljivo je, da se vključi pregled potrebnih javnih in zasebnih naložb ali stroškov, ki jih je treba kriti (vključno z virom financiranja) za izvajanje ukrepov, določenih v akcijskem načrtu ali strategiji za prilagajanje, in sicer po opravljeni oceni podnebnih tveganj in ranljivosti. Ocena potreb ali stroškov naložb za prilagajanje, ki bi bila podlaga za odločitve iz akcijskega načrta ali strategije za prilagajanje, mora biti skladna z vsemi ocenami in informacijami o prilagajanju podnebnim spremembam, zagotovljenimi v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic (10).

| — | Načrtovanje virov, potrebnih za izvajanje prilagajanja, v smislu človeških in finančnih virov ter virov, povezanih z znanjem. Priporočljivo je, da se oblikuje namenski proračun za prilagajanje, ki bi moral biti del celovitega nacionalnega proračuna za ukrepe na področju podnebnih sprememb. V celovitem proračunu, ki bi moral zajemati prilagajanje in blažitev, bi bilo treba proučiti sinergije med njima. |
| --- | --- |

—

Načrtovanje virov, potrebnih za izvajanje prilagajanja, v smislu človeških in finančnih virov ter virov, povezanih z znanjem. Priporočljivo je, da se oblikuje namenski proračun za prilagajanje, ki bi moral biti del celovitega nacionalnega proračuna za ukrepe na področju podnebnih sprememb. V celovitem proračunu, ki bi moral zajemati prilagajanje in blažitev, bi bilo treba proučiti sinergije med njima.

| — | Vloge in odgovornosti nosilcev izvajanja na vseh ravneh, kar vključuje organizacijo obveščanja, sodelovanja in usklajevanja med deležniki. Prilagajanje podnebnim spremembam zadeva celotno družbo, zato je potrebno ukrepanje na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih družbe. Na nacionalni ravni bi bilo treba politike za prilagajanje po potrebi uskladiti z ravnjo EU in nadnacionalno ravnjo, hkrati pa podpirati krepitev podnebne odpornosti na podnacionalni ravni. Podnacionalna raven pa lahko nacionalni ravni zagotovi znanje, ki lahko pripomore k opredelitvi glavnih izzivov ali ovir pri prilagajanju spremljanju in ocenjevanju prizadevanj za prilagajanje. Poleg tega je treba odpraviti vrzeli v znanjih in spretnostih za izvajanje prilagoditvenih ukrepov z zagotavljanjem usposabljanja in izpopolnjevanja na vseh ravneh upravljanja, zlasti na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

Vloge in odgovornosti nosilcev izvajanja na vseh ravneh, kar vključuje organizacijo obveščanja, sodelovanja in usklajevanja med deležniki. Prilagajanje podnebnim spremembam zadeva celotno družbo, zato je potrebno ukrepanje na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih družbe. Na nacionalni ravni bi bilo treba politike za prilagajanje po potrebi uskladiti z ravnjo EU in nadnacionalno ravnjo, hkrati pa podpirati krepitev podnebne odpornosti na podnacionalni ravni. Podnacionalna raven pa lahko nacionalni ravni zagotovi znanje, ki lahko pripomore k opredelitvi glavnih izzivov ali ovir pri prilagajanju spremljanju in ocenjevanju prizadevanj za prilagajanje. Poleg tega je treba odpraviti vrzeli v znanjih in spretnostih za izvajanje prilagoditvenih ukrepov z zagotavljanjem usposabljanja in izpopolnjevanja na vseh ravneh upravljanja, zlasti na lokalni in regionalni ravni.

| — | Potencialne ovire, konflikti in sinergije, povezane z izvajanjem. Ovire bi lahko bile povezane s pomanjkanjem družbene sprejemljivosti predlaganih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam ali pomanjkanjem finančnih sredstev. Lahko bi prišlo do navzkrižja z nekaterimi gospodarskimi ali socialnimi cilji območja, za kar je potrebno poglobljeno posvetovanje z deležniki. Kot je bilo že navedeno, bi se lahko ustvarile sinergije s strategijami za blažitev podnebnih sprememb ali soobstoječimi družbenimi cilji. |
| --- | --- |

—

Potencialne ovire, konflikti in sinergije, povezane z izvajanjem. Ovire bi lahko bile povezane s pomanjkanjem družbene sprejemljivosti predlaganih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam ali pomanjkanjem finančnih sredstev. Lahko bi prišlo do navzkrižja z nekaterimi gospodarskimi ali socialnimi cilji območja, za kar je potrebno poglobljeno posvetovanje z deležniki. Kot je bilo že navedeno, bi se lahko ustvarile sinergije s strategijami za blažitev podnebnih sprememb ali soobstoječimi družbenimi cilji.

| — | Odpraviti bi bilo treba vrzeli v znanju in negotovosti, na primer morebitne kratkoročne in dolgoročne vplive podnebnih sprememb. Vendar vrzeli v znanju in negotovosti ne bi smele biti razlog za neukrepanje.
  Akcijski načrti za prilagajanje so bistveni za doseganje ciljev, opisanih v strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam. Bistveno je, da akcijski načrt vključuje prožnost za zmanjšanje tveganj, povezanih z negotovostjo, in vključevanje, da se zagotovi ustrezno sprejemanje prilagajanja podnebnim spremembam v vseh sektorjih in slojih družbe. Šele nato je mogoče s strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam celovito in natančno izvajati prilagoditvene ukrepe.
  Več informacij o pripravi akcijskega načrta je na voljo tudi v oddelku orodja za podporo prilagajanju z naslovom Izvajanje prilagajanja. |
| --- | --- |

—

Odpraviti bi bilo treba vrzeli v znanju in negotovosti, na primer morebitne kratkoročne in dolgoročne vplive podnebnih sprememb. Vendar vrzeli v znanju in negotovosti ne bi smele biti razlog za neukrepanje.

Akcijski načrti za prilagajanje so bistveni za doseganje ciljev, opisanih v strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam. Bistveno je, da akcijski načrt vključuje prožnost za zmanjšanje tveganj, povezanih z negotovostjo, in vključevanje, da se zagotovi ustrezno sprejemanje prilagajanja podnebnim spremembam v vseh sektorjih in slojih družbe. Šele nato je mogoče s strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam celovito in natančno izvajati prilagoditvene ukrepe.

Več informacij o pripravi akcijskega načrta je na voljo tudi v oddelku orodja za podporo prilagajanju z naslovom Izvajanje prilagajanja.

Korak 5:   Spremljanje in vrednotenje

| Korak 5 smernic vam bo pomagal:






  — | opredeliti cilj in namen sistema spremljanja in vrednotenja, |
| --- | --- |

Korak 5 smernic vam bo pomagal:

—

opredeliti cilj in namen sistema spremljanja in vrednotenja,

| — | vključiti deležnike v postopek vrednotenja, |
| --- | --- |

—

vključiti deležnike v postopek vrednotenja,

| — | opredeliti kazalnike sistema spremljanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

—

opredeliti kazalnike sistema spremljanja in vrednotenja.

Spremljanje in vrednotenje tekočih prizadevanj za prilagajanje sta potrebna za ohranjanje odgovornosti in izboljšanje splošne politike prilagajanja. Čeprav sta zadnji korak v ciklu načrtovanja prilagajanja, bi ju bilo treba obravnavati v okviru prejšnjih faz razvoja politike. Jasna opredelitev prilagoditvenih ciljev, možnosti in ukrepov, ki jih je mogoče „enostavno“ meriti in spremljati ter pri katerih je mogoče oceniti in nato sporočiti napredek, omogoča bolj osredotočen sistem spremljanja in vrednotenja. Težavnost pri prilagajanju v primerjavi z drugimi politikami je, da uspešno prilagajanje preprečuje negativne učinke podnebnih sprememb. Zato dejanske koristi niso vedno vidne ali merljive.

Prevladujoča praksa je osredotočena na spremljanje in vrednotenje procesov, ki so določeni v politikah za prilagajanje, in odgovarja na vprašanje: „Kaj se dela?“ Za celovito predstavo o splošni uspešnosti in učinkovitosti politike prilagajanja je čedalje pomembneje razumeti učinke in rezultate teh procesov in povezanih prilagoditvenih ukrepov ter odgovoriti na vprašanje: „Kako nekaj vpliva na naše ranljivosti in tveganja?“ Osredotočanje na učinke in rezultate politik za prilagajanje lahko pomaga tudi pri ugotavljanju, ali je strategija/načrt dovolj ambiciozen, da bo znatno prispeval h krepitvi odpornosti, in pri proučitvi nastajajočih težav, ki jim je treba v prihodnosti nameniti več pozornosti.

V nasprotju s prevladujočo prakso je treba spremljati in vrednotiti ne le fizične, temveč tudi socialne učinke in rezultate prilagoditvenih ukrepov, vključno z njihovo porazdelitvijo po različnih skupinah prebivalstva. To je pomembno za zagotovitev, da so prilagoditveni ukrepi ciljno usmerjeni in podpirajo ranljive skupnosti ter da nimajo nenamernih učinkov poslabšanja neenakosti ali ustvarjanja novih.

Korak 5.a.   Opredelitev cilja in namena sistema spremljanja in vrednotenja

| Primer 5: Mückenatlas: državljanski znanstveni projekt za nadzor nad komarji v Nemčiji
  Povzročitelji bolezni, ki se prenašajo na živali in ljudi z ugrizi komarjev, so se znašli na naslovnicah časopisov po vsej EU, ko so bili zabeleženi primeri denge, čikungunje in virusa Zahodnega Nila, zlasti v južni Evropi. Vendar je bilo širjenje vrst komarjev, ki prenašajo povzročitelje teh bolezni (kot so virusi, bakterije in paraziti, ki lahko povzročijo bolezni), zabeleženo tudi v severnejših državah EU, vključno z Nemčijo. Podnebne spremembe so prepoznane kot eden od dejavnikov, ki prispevajo k temu širjenju. Da bi obravnavali morebitna zdravstvena tveganja, je treba združiti ukrepe za nadzor, preprečevanje in zmanjševanje širjenja bolezni. Nemški Mückenatlas (atlas komarjev) je primer, kako lahko projekt državljanske znanosti ne le prispeva k raziskavam, temveč tudi dopolnjuje tradicionalne metode spremljanja in deluje kot sistem zgodnjega opozarjanja. V projektu sodelujejo ljudje, ki predložijo vzorce komarjev, ki jih nato strokovnjaki identificirajo in uporabijo za raziskave. Projekt „Mückenatlas“ tako prispeva k znanju o avtohtonih in invazivnih vrstah komarjev in povezanih boleznih v Nemčiji ter si prizadeva za vzpostavitev informacijske baze za oblikovalce politik in raziskovalce, da se ocenijo prihodnja tveganja. |
| --- |

Primer 5: Mückenatlas: državljanski znanstveni projekt za nadzor nad komarji v Nemčiji

Povzročitelji bolezni, ki se prenašajo na živali in ljudi z ugrizi komarjev, so se znašli na naslovnicah časopisov po vsej EU, ko so bili zabeleženi primeri denge, čikungunje in virusa Zahodnega Nila, zlasti v južni Evropi. Vendar je bilo širjenje vrst komarjev, ki prenašajo povzročitelje teh bolezni (kot so virusi, bakterije in paraziti, ki lahko povzročijo bolezni), zabeleženo tudi v severnejših državah EU, vključno z Nemčijo. Podnebne spremembe so prepoznane kot eden od dejavnikov, ki prispevajo k temu širjenju. Da bi obravnavali morebitna zdravstvena tveganja, je treba združiti ukrepe za nadzor, preprečevanje in zmanjševanje širjenja bolezni. Nemški Mückenatlas (atlas komarjev) je primer, kako lahko projekt državljanske znanosti ne le prispeva k raziskavam, temveč tudi dopolnjuje tradicionalne metode spremljanja in deluje kot sistem zgodnjega opozarjanja. V projektu sodelujejo ljudje, ki predložijo vzorce komarjev, ki jih nato strokovnjaki identificirajo in uporabijo za raziskave. Projekt „Mückenatlas“ tako prispeva k znanju o avtohtonih in invazivnih vrstah komarjev in povezanih boleznih v Nemčiji ter si prizadeva za vzpostavitev informacijske baze za oblikovalce politik in raziskovalce, da se ocenijo prihodnja tveganja.

Image 7

Prvi korak pri razvoju sistema spremljanja in vrednotenja je opredelitev njegovega cilja in namena, saj ta odločitev vpliva na usklajevanje in organizacijo dela.

Spremljanje in vrednotenje imata lahko več namenov, pri čemer je najpomembnejše spremljanje napredka in uspešnosti politike prilagajanja pri prispevanju k oblikovanju politik in njegovemu izboljšanju. Pri tem se je dobro osredotočiti ne le na samo strategijo ali načrt za prilagajanje, temveč tudi na ustrezne sektorske politike. V zvezi s tem je prvi korak preverjanje, ali in v kolikšni meri je prilagajanje vključeno v sektorske politike. Drugi korak je redno spremljanje ukrepov, povezanih s prilagajanjem, ki so že opredeljeni v sektorskih politikah.

Sekundarni namen spremljanja in ocenjevanja bi lahko bil povečanje odgovornosti v javnih upravah, izboljšanje baze znanja, učenje, kako prilagoditi tekoče ali prihodnje procese, ali ozaveščanje o potrebi po prilagajanju.

Korak 5.b.   Odločanje o tem, koga vključiti v postopek

Za učinkovito spremljanje, poročanje in vrednotenje je bistveno, da se določi, kdo bo prevzel splošno odgovornost za spremljanje, poročanje in vrednotenje, da se pojasnijo vloge različnih akterjev ter da se vzpostavijo mehanizmi za vertikalno in horizontalno usklajevanje z različnimi akterji iz različnih sektorjev in upravnih ravni.

Splošna odgovornost za spremljanje, poročanje in vrednotenje je običajno povezana z odgovornostjo za usklajevanje procesa in poročanje o rezultatih. Organ, pristojen za spremljanje, poročanje in vrednotenje, je lahko isti kot organ, ki usklajuje nacionalno politiko prilagajanja, ali akter, neodvisen od tistih, ki so odgovorni za načrtovanje in izvajanje politik prilagajanja. Oba pristopa imata svoje prednosti. Po eni strani lahko tesna povezava med spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem ter razvojem politike na primer olajša učenje in uporabo ugotovitev spremljanja in vrednotenja pri razvoju in reviziji politike. Po drugi strani pa je lahko zlasti pri dejavnostih vrednotenja zaželena neodvisnost.

Vključevanje deležnikov, zlasti tistih, opredeljenih v koraku 1, ter regionalne in lokalne ravni uprave je ključno ne le za spremljanje, poročanje in vrednotenje, da bi dobili ustrezne kvantitativne in kvalitativne informacije, podatke in znanje, temveč tudi za razlago in izpeljavo ustreznih sporočil iz razpoložljivih podatkov ter odgovor na vprašanji „Kako?“ in „Zakaj?“.

Korak 5.c.   Opredelitev kazalnikov in pristopov s kombinacijo več metod

Pri spremljanju in vrednotenju prilagajanja se priporoča kombiniranje kvantitativnih in kvalitativnih metod, saj bo ta pristop verjetno prožnejši in omogoča različne vire medsebojno preverljivih podatkov in informacij, da se zagotovi, da je splošni opis napredka in uspešnosti prilagajanja zanesljiv, dosleden in pravilno umeščen v kontekst. Ta pristop lahko pomaga tudi premostiti nekatere omejitve kvantitativnih ali kvalitativnih podatkov, ki se uporabljajo ločeno, ter zagotoviti informacije in dokaze iz več virov.

Kvantitativni kazalniki in sklopi kazalnikov zagotavljajo količinsko opredeljive, na videz nedvoumne dokaze o napredku in uspešnosti. Pri določanju ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje procesa in rezultatov je priporočljivo:

| — | uporabiti že obstoječe kazalnike, če ustrezajo splošnemu cilju sistema spremljanja in vrednotenja; |
| --- | --- |

—

uporabiti že obstoječe kazalnike, če ustrezajo splošnemu cilju sistema spremljanja in vrednotenja;

| — | poskrbeti, da nabor kazalnikov zagotavlja skladno in zanesljivo sliko napredka in uspešnosti prilagajanja; |
| --- | --- |

—

poskrbeti, da nabor kazalnikov zagotavlja skladno in zanesljivo sliko napredka in uspešnosti prilagajanja;

| — | upoštevati in jasno navesti vse osnovne predpostavke, omejitve in negotovosti, ki izhajajo iz narave kazalnikov; |
| --- | --- |

—

upoštevati in jasno navesti vse osnovne predpostavke, omejitve in negotovosti, ki izhajajo iz narave kazalnikov;

| — | uporabljati kombinacijo procesnih kazalnikov ter kazalnikov izida in rezultata, da se zagotovi reprezentativnost in meri napredek pri pomembnih ali odločilnih ukrepih, ne pa pri vprašanjih drugotnega pomena; |
| --- | --- |

—

uporabljati kombinacijo procesnih kazalnikov ter kazalnikov izida in rezultata, da se zagotovi reprezentativnost in meri napredek pri pomembnih ali odločilnih ukrepih, ne pa pri vprašanjih drugotnega pomena;

| — | proučiti razpoložljive vire, pa tudi dostop do podatkov, njihovo redno razpoložljivost in skladnost. |
| --- | --- |

—

proučiti razpoložljive vire, pa tudi dostop do podatkov, njihovo redno razpoložljivost in skladnost.

Čeprav je treba ustreznost vsakega posameznega kazalnika proučiti v okviru sklopa kazalnikov, bi moral vsak kazalnik izpolnjevati naslednja merila, in sicer biti:

| — | Veljaven: ali se s kazalnikom meri rezultat? |
| --- | --- |

—

Veljaven: ali se s kazalnikom meri rezultat?

| — | Natančen: ali se deležniki strinjajo, kaj natančno se meri s kazalnikom? |
| --- | --- |

—

Natančen: ali se deležniki strinjajo, kaj natančno se meri s kazalnikom?

| — | Praktičen, cenovno dostopen, preprost: ali so informacije na voljo po razumni ceni? Ali jih bo enostavno zbirati in analizirati? |
| --- | --- |

—

Praktičen, cenovno dostopen, preprost: ali so informacije na voljo po razumni ceni? Ali jih bo enostavno zbirati in analizirati?

| — | Zanesljiv: ali gre za konsistenten ukrep v daljšem časovnem obdobju? |
| --- | --- |

—

Zanesljiv: ali gre za konsistenten ukrep v daljšem časovnem obdobju?

| — | Občutljiv: če se rezultat spremeni, ali je kazalnik občutljiv na te spremembe? |
| --- | --- |

—

Občutljiv: če se rezultat spremeni, ali je kazalnik občutljiv na te spremembe?

| — | Jasen: ali je mogoče z gotovostjo trditi, da je povečanje dobro ali slabo? |
| --- | --- |

—

Jasen: ali je mogoče z gotovostjo trditi, da je povečanje dobro ali slabo?

| — | Koristen: ali bodo informacije koristne za odločanje, odgovornost in učenje? |
| --- | --- |

—

Koristen: ali bodo informacije koristne za odločanje, odgovornost in učenje?

| — | Uporaben: ali se deležniki strinjajo, da je ta kazalnik smiselno uporabiti? |
| --- | --- |

—

Uporaben: ali se deležniki strinjajo, da je ta kazalnik smiselno uporabiti?

Korak 5.d.   Sporočanje rezultatov za prispevanje k politiki in praksi

Da bi rezultate spremljanja in vrednotenja kar najbolje izkoristili za izboljšanje splošne politike prilagajanja, je treba ugotovitve pravočasno in ustrezno sporočiti širokemu krogu nosilcev odločanja. Primer dobre prakse glede vključevanja deležnikov in obveščanja nosilcev odločanja o rezultatih je opisan v besedilnem okviru primera 5.

Da se okrepi uporaba rezultatov spremljanja in vrednotenja pri oblikovanju politik, je priporočljivo:

| — | doseči dogovor o tem, kako se bodo rezultati uporabljali, še pred razvojem sistema spremljanja in vrednotenja; |
| --- | --- |

—

doseči dogovor o tem, kako se bodo rezultati uporabljali, še pred razvojem sistema spremljanja in vrednotenja;

| — | sodelovati z deležniki med pripravo ali revizijo strategije in akcijskega načrta ter z njimi razpravljati o predhodnih rezultatih, da se izmenjajo mnenja o tem, kako bi jih bilo mogoče razlagati in sporočati; |
| --- | --- |

—

sodelovati z deležniki med pripravo ali revizijo strategije in akcijskega načrta ter z njimi razpravljati o predhodnih rezultatih, da se izmenjajo mnenja o tem, kako bi jih bilo mogoče razlagati in sporočati;

| — | izboljšati obveščanje o spremljanju, poročanju in vrednotenju z uporabo različnih sredstev ter osredotočenostjo na ciljne skupine in dane okoliščine; |
| --- | --- |

—

izboljšati obveščanje o spremljanju, poročanju in vrednotenju z uporabo različnih sredstev ter osredotočenostjo na ciljne skupine in dane okoliščine;

| — | dati poudarek razširjanju, ozaveščanju in krepitvi zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

dati poudarek razširjanju, ozaveščanju in krepitvi zmogljivosti;

| — | uporabiti rezultate spremljanja in vrednotenja, da se zagotovi, da je prilagajanje prednostna naloga v politični agendi vseh ravni upravljanja. |
| --- | --- |

—

uporabiti rezultate spremljanja in vrednotenja, da se zagotovi, da je prilagajanje prednostna naloga v politični agendi vseh ravni upravljanja.

Spremljanje ter vrednotenje uspešnosti in učinkovitosti izvedenih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam sta bistvena za zagotovitev pregleda fizičnih in socialnih učinkov ukrepa za prilagajanje podnebnim spremembam, da se oceni, ali je treba strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam posodobiti.

Več informacij o spremljanju in vrednotenju je na voljo tudi v oddelku orodja za podporo prilagajanju z naslovom Spremljanje in vrednotenje prilagajanja.

---

(1)  Prispevek delovne skupine II k poročilu Podnebne spremembe v letu 2022: vplivi, prilagajanje in ranljivost.

(2)  Glede na Zbirno poročilo šestega ocenjevalnega poročila, Povzetek za oblikovalce politik, ki ga je leta 2023 pripravil IPCC, so preobrazbene spremembe podprte s prilagoditvenimi in blažilnimi ukrepi, ki dajejo prednost enakosti, socialni pravičnosti, podnebni pravičnosti, pristopom, ki temeljijo na pravicah, in vključenosti. Ti ukrepi naj bi tudi vodili k bolj trajnostnim rezultatom, zmanjšali kompromise in pospešili razvoj, odporen proti podnebnim spremembam.

(3)  Člen 5(4) evropskih podnebnih pravil določa: „Države članice redno posodabljajo strategije in z njimi povezane posodobljene informacije vključijo v poročila, ki se predložijo v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2018/1999“.

(4)  Vključevanje mora biti zasnovano kot dvosmerni proces: pri njem bi bilo treba upoštevati tudi prispevek drugih sektorskih politik k prilagoditvenim ukrepom.

(5)  Iz literature je na primer razvidno, da so moški v primerjavi z ženskami manj zaskrbljeni zaradi podnebnih sprememb, kadar so države bogatejše. Glej na primer Bush in Clayton (2023).

(6)  Nekaj primerov dobre prakse in smernic lahko najdete v publikaciji Sodelovanje otrok pri javnem odločanju – Zakaj naj vključim otroke?.

(7)  Dodatne možnosti se odpirajo z dejavnostmi delegiranega akta o podnebni taksonomiji v okviru prilagajanja podnebnim spremembam.

(8)  V zvezi z ocenami tveganja, scenariji in cilji za odpornost na nesreče, oblikovanimi v skladu z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite.

(9)  Pri oceni tveganja pa je mogoče iti še dlje, in sicer določiti in prednostno razvrstiti potrebne prilagoditvene ukrepe.

(10)  Obvestilo Komisije o smernicah državam članicam za posodobitev nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov za obdobje 2021–2030, oddelek 3.6., vsebuje smernice o ocenah potreb po naložbah, vključno s prilagoditvenimi ukrepi. Iste smernice se lahko uporabijo za akcijske načrte in strategije za prilagajanje, tudi za zagotovitev skladnosti z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti.

---

PRILOGA I

Primer predloge za strategijo za prilagajanje

Ta predloga je primer strukture celovite strategije za prilagajanje. Delno se lahko uporablja tudi za načrt za prilagajanje (glej točko IV Priloge I. „Izvedbeni del“). Informacije o vsebini posameznih delov niso izčrpne.

I.   Uvod (približno 10 % celotne dolžine)

a.   Osnovne informacije o strategiji

| — | Polni naslov strategije, njen poudarek/obseg, časovni okvir, shema rednih posodobitev itd. |
| --- | --- |

—

Polni naslov strategije, njen poudarek/obseg, časovni okvir, shema rednih posodobitev itd.

b.   Okvir strategije/načrta

| — | Kdo je sprejel odločitev za razvoj strategije, kdaj in zakaj? |
| --- | --- |

—

Kdo je sprejel odločitev za razvoj strategije, kdaj in zakaj?

| — | Kako strategija izraža strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam? |
| --- | --- |

—

Kako strategija izraža strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam?

| — | Kateri drugi strateški dokumenti in zakonodaja EU so povezani s strategijo in kako? |
| --- | --- |

—

Kateri drugi strateški dokumenti in zakonodaja EU so povezani s strategijo in kako?

| — | Kateri drugi nacionalni strateški dokumenti so povezani s strategijo in kako? |
| --- | --- |

—

Kateri drugi nacionalni strateški dokumenti so povezani s strategijo in kako?

| — | Stanje politike za prilagajanje podnebnim spremembam pred pripravo strategije. |
| --- | --- |

—

Stanje politike za prilagajanje podnebnim spremembam pred pripravo strategije.

c.   Odgovorni organi

| — | Kdo bo izvajal strategijo? |
| --- | --- |

—

Kdo bo izvajal strategijo?

| — | Kdo bo podpiral razvoj/izvajanje/spremljanje in vrednotenje strategije s posvetovanjem, obveščanjem, zagotavljanjem podatkov itd.? |
| --- | --- |

—

Kdo bo podpiral razvoj/izvajanje/spremljanje in vrednotenje strategije s posvetovanjem, obveščanjem, zagotavljanjem podatkov itd.?

d.   Ciljne skupine

| — | Kdo bo/bi lahko vplival na izvajanje? |
| --- | --- |

—

Kdo bo/bi lahko vplival na izvajanje?

| — | Kdo mora upoštevati strategijo pri svojem vsakdanjem delu/delovanju? |
| --- | --- |

—

Kdo mora upoštevati strategijo pri svojem vsakdanjem delu/delovanju?

e.   Terminologija

| — | Razlaga ključnih konceptov, ki se uporabljajo v strategiji. |
| --- | --- |

—

Razlaga ključnih konceptov, ki se uporabljajo v strategiji.

II.   Analitični del (približno 15 % celotne dolžine)

a.   Ocena podnebnih sprememb in ranljivosti na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj

| — | Informacije o preteklih in sedanjih podnebnih vplivih in tveganjih. |
| --- | --- |

—

Informacije o preteklih in sedanjih podnebnih vplivih in tveganjih.

| — | Projekcije trendov različnih podnebnih spremenljivk in nevarnosti na podlagi različnih podnebnih scenarijev. |
| --- | --- |

—

Projekcije trendov različnih podnebnih spremenljivk in nevarnosti na podlagi različnih podnebnih scenarijev.

| — | Rezultati stresnih testov v različnih podnebnih scenarijih. |
| --- | --- |

—

Rezultati stresnih testov v različnih podnebnih scenarijih.

| — | Projekcije prihodnjega družbeno-gospodarskega razvoja ter drugih nepodnebnih dejavnikov in megatrendov, ki bi lahko pomembno vplivali na ranljivost zaradi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

—

Projekcije prihodnjega družbeno-gospodarskega razvoja ter drugih nepodnebnih dejavnikov in megatrendov, ki bi lahko pomembno vplivali na ranljivost zaradi podnebnih sprememb.

b.   Ocena napredka

| — | Informacije o dosedanjem pristopu k prilagajanju podnebnim spremembam in njegovi medsebojni povezanosti z blaženjem podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

—

Informacije o dosedanjem pristopu k prilagajanju podnebnim spremembam in njegovi medsebojni povezanosti z blaženjem podnebnih sprememb.

| — | Ocena prejšnje strategije/načrta za prilagajanje v smislu procesov in napredka pri zmanjševanju ranljivosti in krepitvi odpornosti, po možnosti na podlagi celovitega sklopa kazalnikov. |
| --- | --- |

—

Ocena prejšnje strategije/načrta za prilagajanje v smislu procesov in napredka pri zmanjševanju ranljivosti in krepitvi odpornosti, po možnosti na podlagi celovitega sklopa kazalnikov.

c.   Razvoj običajnega scenarija

| — | Informacije o prihodnjem razvoju, če se strategija ne bo izvajala. |
| --- | --- |

—

Informacije o prihodnjem razvoju, če se strategija ne bo izvajala.

d.   Povzetek ključnih analiz

| — | Povzetek drugih ključnih analiz, pomembnih za razumevanje težave in njenega razvoja ali kot utemeljitev izbranega ukrepa za obravnavanje težave. |
| --- | --- |

—

Povzetek drugih ključnih analiz, pomembnih za razumevanje težave in njenega razvoja ali kot utemeljitev izbranega ukrepa za obravnavanje težave.

III.   Strateški del (približno 45 % celotne dolžine)

a.   Vizija in glavna strateška usmeritev (približno 15 % tega oddelka)

| — | Logika ukrepanja in hierarhija ciljev






  — | Opredelitev, kaj je treba doseči in kako, z določitvijo strateške usmeritve. |
| --- | --- | --- |

—

Logika ukrepanja in hierarhija ciljev

—

Opredelitev, kaj je treba doseči in kako, z določitvijo strateške usmeritve.

| — | Razlaga hierarhije strateških in specifičnih ciljev. |
| --- | --- |

—

Razlaga hierarhije strateških in specifičnih ciljev.

| — | Vizija in strateška področja/sektorji






  — | Informacije o viziji strategije. |
| --- | --- | --- |

—

Vizija in strateška področja/sektorji

—

Informacije o viziji strategije.

| — | Informacije o strateških področjih/sektorjih: kako so povezani s problemom; katere so glavne medsebojne povezave med njimi; katere kompromise ali morebitne konflikte bi lahko povzročile te medsebojne povezave. |
| --- | --- |

—

Informacije o strateških področjih/sektorjih: kako so povezani s problemom; katere so glavne medsebojne povezave med njimi; katere kompromise ali morebitne konflikte bi lahko povzročile te medsebojne povezave.

| — | Strateški cilji






  — | Opis strateških ciljev in njihove povezave z vizijo/splošnim ciljem strategije. |
| --- | --- | --- |

—

Strateški cilji

—

Opis strateških ciljev in njihove povezave z vizijo/splošnim ciljem strategije.

| — | Učinki, koristi in ciljne vrednosti v zvezi s strateškimi cilji. |
| --- | --- |

—

Učinki, koristi in ciljne vrednosti v zvezi s strateškimi cilji.

b.   Opis ciljev znotraj vsakega strateškega področja/sektorja (približno 30 % tega oddelka)

| — | Opis specifičnih ciljev in njihovih pričakovanih učinkov






  — | Pregled specifičnih ciljev in njihove povezave s strateškimi cilji ter drugimi cilji. |
| --- | --- | --- |

—

Opis specifičnih ciljev in njihovih pričakovanih učinkov

—

Pregled specifičnih ciljev in njihove povezave s strateškimi cilji ter drugimi cilji.

| — | Učinki, koristi in ciljne vrednosti v zvezi s specifičnimi cilji. |
| --- | --- |

—

Učinki, koristi in ciljne vrednosti v zvezi s specifičnimi cilji.

| — | Pregled možnosti prilagajanja






  — | Opis možnosti prilagajanja za doseganje specifičnih ciljev, ki temeljijo na najnovejšem znanju in dajejo prednost sonaravnim in ekosistemskim rešitvam. |
| --- | --- | --- |

—

Pregled možnosti prilagajanja

—

Opis možnosti prilagajanja za doseganje specifičnih ciljev, ki temeljijo na najnovejšem znanju in dajejo prednost sonaravnim in ekosistemskim rešitvam.

| — | Stroški, koristi in učinki izvajanja posameznih ukrepov. |
| --- | --- |

—

Stroški, koristi in učinki izvajanja posameznih ukrepov.

| — | Rezultati in izidi izvajanja, kazalniki






  — | Pričakovani rezultati in izidi posameznih ukrepov, ki bodo prispevali k ciljem strategije. |
| --- | --- | --- |

—

Rezultati in izidi izvajanja, kazalniki

—

Pričakovani rezultati in izidi posameznih ukrepov, ki bodo prispevali k ciljem strategije.

| — | Kazalniki za spremljanje in vrednotenje ukrepov. |
| --- | --- |

—

Kazalniki za spremljanje in vrednotenje ukrepov.

Slika 3

Primer hierarhije specifičnih ciljev in možnosti prilagajanja na podlagi posebnega strateškega cilja

Image 8

IV.   Izvedbeni del – akcijski načrt (približno 25 % celotne dolžine)

a.   Upravljanje izvajanja

| — | Informacije o tem, kdo je odgovoren za izvajanje. |
| --- | --- |

—

Informacije o tem, kdo je odgovoren za izvajanje.

| — | Informacije o sistemu in strukturi usmerjanja izvajanja (vloge, odgovornosti in pooblastila posameznih akterjev). |
| --- | --- |

—

Informacije o sistemu in strukturi usmerjanja izvajanja (vloge, odgovornosti in pooblastila posameznih akterjev).

| — | Opredelitev sprožilnih točk, ki bi povzročile spremembe pri izvajanju, vključno s tem, kako bi se te spremembe izvajale. |
| --- | --- |

—

Opredelitev sprožilnih točk, ki bi povzročile spremembe pri izvajanju, vključno s tem, kako bi se te spremembe izvajale.

b.   Izvedbeni načrt

| — | Določitev prednostnih delovnih področij. |
| --- | --- |

—

Določitev prednostnih delovnih področij.

c.   Časovnica izvajanja

| — | Časovnica izvajanja posebnih ukrepov, vključno z odgovornostmi, kontinuiteto izvajanja, mejniki itd. |
| --- | --- |

—

Časovnica izvajanja posebnih ukrepov, vključno z odgovornostmi, kontinuiteto izvajanja, mejniki itd.

d.   Proračun in finančna sredstva

| — | Ocena potreb po naložbah za izbrani akcijski načrt, vključno s tem, katere naložbe bi spadale v javni proračun in za katere bi bilo treba mobilizirati zasebno financiranje. |
| --- | --- |

—

Ocena potreb po naložbah za izbrani akcijski načrt, vključno s tem, katere naložbe bi spadale v javni proračun in za katere bi bilo treba mobilizirati zasebno financiranje.

| — | Informacije o proračunu za izvajanje strategije in razpoložljivih virov financiranja. |
| --- | --- |

—

Informacije o proračunu za izvajanje strategije in razpoložljivih virov financiranja.

e.   Sistem spremljanja in vrednotenja

| — | Informacije o tem, kdo je odgovoren za spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

—

Informacije o tem, kdo je odgovoren za spremljanje in vrednotenje.

| — | Informacije o sistemu stalnega spremljanja in vrednotenja procesa izvajanja in napredka pri doseganju ciljev. |
| --- | --- |

—

Informacije o sistemu stalnega spremljanja in vrednotenja procesa izvajanja in napredka pri doseganju ciljev.

| — | Načrt spremljanja in vrednotenja strategije ob upoštevanju trenutnih obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

—

Načrt spremljanja in vrednotenja strategije ob upoštevanju trenutnih obveznosti poročanja.

V.   Povzetek (približno 5 % celotne dolžine)

| — | Kratek povzetek ključnih dejavnosti, korakov in mejnikov, določenih pri izvajanju strategije. |
| --- | --- |

—

Kratek povzetek ključnih dejavnosti, korakov in mejnikov, določenih pri izvajanju strategije.

VI.   Priloga

Običajno so v prilogi k strategiji navedeni temeljni dokumenti, ki so bili pripravljeni v fazi priprave strategije. To so lahko na primer analitični dokumenti (kot so analize SWOT (1) ali analize stroškov in koristi) ali dokumenti, v katerih je podrobneje opisano izvajanje strategije (kot je podrobnejša časovnica ali celovit sklop kazalnikov).

---

(1)  Analize za opredelitev prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti.

---

PRILOGA II

Nova področja politike prilagajanja

Pravična odpornost

Podnebne spremembe pogosto najbolj prizadenejo najranljivejše družbene skupine, zato se pri ocenjevanju vpliva podnebnih sprememb in ranljivosti ne bi smele zanemarjati nesorazmerne posledice za prikrajšane skupine in geografska območja. Da bi dosegli pravično odpornost, je bistveno preprečiti neenakomerna bremena in poskrbeti, da nihče ne bo zapostavljen.

| — | Neenakomerna bremena: podnebne spremembe nesorazmerno vplivajo na nekatere družbene skupine in geografska območja zaradi neenakomerne izpostavljenosti ali že obstoječih ranljivosti zaradi vplivov podnebnih sprememb, različnih gospodarskih in političnih zmogljivosti ali različnega dostopa do javnih storitev in infrastrukture. V tem pogledu lahko podnebne spremembe poglobijo obstoječe neenakosti in ustvarijo nove.






  — | Na primer, skupine z nizkimi dohodki so pogosto bolj izpostavljene vročini in bolj ranljive v zvezi z njo, saj lahko živijo v slabo izoliranih hišah in nimajo denarja za dodatno zaščito pred vročino, na primer za sredstva za zaščito pred UV-žarki. Poleg tega lahko živijo v gosto poseljenih soseskah brez zelenih javnih površin. Podobno so skupine, ki živijo na nizkoležečih območjih in blizu rečnih strug, bolj izpostavljene poplavam in se zaradi nižje cene svojih bivališč morda težje preselijo. |
| --- | --- | --- |

—

Neenakomerna bremena: podnebne spremembe nesorazmerno vplivajo na nekatere družbene skupine in geografska območja zaradi neenakomerne izpostavljenosti ali že obstoječih ranljivosti zaradi vplivov podnebnih sprememb, različnih gospodarskih in političnih zmogljivosti ali različnega dostopa do javnih storitev in infrastrukture. V tem pogledu lahko podnebne spremembe poglobijo obstoječe neenakosti in ustvarijo nove.

—

Na primer, skupine z nizkimi dohodki so pogosto bolj izpostavljene vročini in bolj ranljive v zvezi z njo, saj lahko živijo v slabo izoliranih hišah in nimajo denarja za dodatno zaščito pred vročino, na primer za sredstva za zaščito pred UV-žarki. Poleg tega lahko živijo v gosto poseljenih soseskah brez zelenih javnih površin. Podobno so skupine, ki živijo na nizkoležečih območjih in blizu rečnih strug, bolj izpostavljene poplavam in se zaradi nižje cene svojih bivališč morda težje preselijo.

| — | Poleg tega podnebni vplivi bolj prizadenejo nekatere poklice in delavce zaradi njihove izpostavljenosti (tj. vročinskemu stresu) ali fizičnega bremena, na primer delavce v kmetijstvu, gozdarstvu in gradbeništvu. |
| --- | --- |

—

Poleg tega podnebni vplivi bolj prizadenejo nekatere poklice in delavce zaradi njihove izpostavljenosti (tj. vročinskemu stresu) ali fizičnega bremena, na primer delavce v kmetijstvu, gozdarstvu in gradbeništvu.

| — | Načelo neprezrtja: stroške in koristi možnosti prilagajanja bi bilo treba pravično razdeliti.






  — | Primer nepravičnega pristopa k prilagajanju, saj so lahko ukrepi za zaščito pred poplavami izjemno dragi, so lahko ukrepi za obvladovanje poplav, ki dajejo prednost premožnim posameznikom z nepremičninami na poplavno ogroženih območjih na račun skupnosti z manj glasu v političnem življenju in/ali katerih ogrožene gospodarske vrednosti so nižje. |
| --- | --- | --- |

—

Načelo neprezrtja: stroške in koristi možnosti prilagajanja bi bilo treba pravično razdeliti.

—

Primer nepravičnega pristopa k prilagajanju, saj so lahko ukrepi za zaščito pred poplavami izjemno dragi, so lahko ukrepi za obvladovanje poplav, ki dajejo prednost premožnim posameznikom z nepremičninami na poplavno ogroženih območjih na račun skupnosti z manj glasu v političnem življenju in/ali katerih ogrožene gospodarske vrednosti so nižje.

Vendar je pomembno, da se v vse faze načrtovanja prilagajanja podnebnim spremembam vključijo vidiki pravične odpornosti, na primer pri opredeljevanju ustreznih deležnikov, ki jih je treba vključiti v proces, izvajanju ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, ocenjevanju možnosti prilagajanja, spremljanju in ocenjevanju prizadevanj za prilagajanje itd.

V zvezi s politiko prilagajanja je mogoče preseči zgolj upoštevanje in obravnavanje neenakomerne obremenitve zaradi podnebnih sprememb. Vključevanje vidika spola na primer zajema vključitev vidika spola v pripravo, oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik, regulativnih ukrepov in programov za porabo sredstev, da bi se spodbujala enakost žensk in moških ter za boj proti diskriminaciji.

Za več informacij o pravični odpornosti glej tudi spletno mesto o politiki pravične odpornosti platforme Climate-ADAPT.

Neustrezno prilagajanje

Vsako prilagajanje poteka v okviru nenehno spreminjajočih se pogojev in je povezano z visoko stopnjo negotovosti. Zato je prilagajanje stalen proces, pri katerem je težko predvideti izide. V nekaterih primerih lahko prizadevanja za prilagajanje povzročijo nepredvidene, nenamerne negativne posledice, kar se imenuje neustrezno prilagajanje.

IPCC neustrezno prilagajanje opredeljuje kot ukrepe, ki bi lahko zdaj ali v prihodnosti povzročili povečano tveganje škodljivih posledic, povezanih s podnebjem, med drugim s povečanimi emisijami toplogrednih plinov, povečano ali spremenjeno ranljivostjo zaradi podnebnih sprememb, bolj nepravičnimi izidi ali zmanjšanjem blaginje.

Stopnja uspešnosti prizadevanj za prilagajanje je zelo odvisna od okoliščin in je lahko različna, od preobrazbe v podnebno odporne poti na eni strani do še večje ranljivosti ciljne skupine zaradi podnebnih sprememb na drugi strani.

Slika 4

Spekter odzivov od prilagajanja do neustreznega prilagajanja

Image 9

| Vir: | Schipper, 2020. |
| --- | --- |

Vir:

Kljub negotovosti in pomembnosti konteksta so bile opredeljene nekatere splošne vrste neustreznega prilagajanja, ki pomagajo pri odkrivanju morebitnih primerov neustreznega prilagajanja.

Schipper (2020) priznava tri splošne kategorije neustreznega prilagajanja: infrastrukturno, institucionalno in vedenjsko neustrezno prilagajanje. Slednji dve kategoriji še posebej poudarjata pomen upoštevanja ne le fizičnih, temveč tudi socialnih posledic možnosti prilagajanja.

Barnett in O'Neill (2010) razlikujeta med petimi vrstami neustreznega prilagajanja:

| 1. | Povečanje emisij toplogrednih plinov.
  Znan primer te vrste neustreznega prilagajanja je uporaba klimatskih naprav ali drugih energetsko intenzivnih tehnologij. |
| --- | --- |

1.

Povečanje emisij toplogrednih plinov.

Znan primer te vrste neustreznega prilagajanja je uporaba klimatskih naprav ali drugih energetsko intenzivnih tehnologij.

| 2. | Nesorazmerno obremenjevanje najranljivejših.
  Višje cene vode na primer nesorazmerno vplivajo na gospodinjstva z nizkimi dohodki, ki za vodo plačajo večji delež svojih prihodkov in imajo manjše možnosti za zmanjšanje porabe vode. |
| --- | --- |

2.

Nesorazmerno obremenjevanje najranljivejših.

Višje cene vode na primer nesorazmerno vplivajo na gospodinjstva z nizkimi dohodki, ki za vodo plačajo večji delež svojih prihodkov in imajo manjše možnosti za zmanjšanje porabe vode.

| 3. | Visoki oportunitetni stroški (tj. visoki ekonomski, socialni ali okoljski stroški v primerjavi z alternativami).
  Gradnja jezu na primer prinaša visoke gospodarske, socialne in okoljske stroške v smislu stroškov gradnje in vzdrževanja, preselitve prebivalstva in sprememb rečnega ekosistema. |
| --- | --- |

3.

Visoki oportunitetni stroški (tj. visoki ekonomski, socialni ali okoljski stroški v primerjavi z alternativami).

Gradnja jezu na primer prinaša visoke gospodarske, socialne in okoljske stroške v smislu stroškov gradnje in vzdrževanja, preselitve prebivalstva in sprememb rečnega ekosistema.

| 4. | Zmanjšana spodbuda za prilagajanje (npr. s spodbujanjem nepotrebne odvisnosti od drugih, spodbujanjem najemanja, ali nagrajevanjem samozadovoljstva).
  Zavarovanja ali subvencije bi na primer morale biti zasnovane tako, da zagotavljajo spodbude za prilagajanje. V primeru kmetijstva lahko sicer nadomestila iz zavarovanja kmetijskih pridelkov in/ali subvencije za kmetijske pridelke odvračajo od prilagoditvenih ukrepov, saj kmetje, ki pridelujejo poljščine, namesto da bi iskali alternativne pristope za preprečevanje izpadov pridelka, ter postanejo odvisni od zavarovanja in subvencij, ne da bi pretehtali tveganja za sajenje različnih pridelkov. |
| --- | --- |

4.

Zmanjšana spodbuda za prilagajanje (npr. s spodbujanjem nepotrebne odvisnosti od drugih, spodbujanjem najemanja, ali nagrajevanjem samozadovoljstva).

Zavarovanja ali subvencije bi na primer morale biti zasnovane tako, da zagotavljajo spodbude za prilagajanje. V primeru kmetijstva lahko sicer nadomestila iz zavarovanja kmetijskih pridelkov in/ali subvencije za kmetijske pridelke odvračajo od prilagoditvenih ukrepov, saj kmetje, ki pridelujejo poljščine, namesto da bi iskali alternativne pristope za preprečevanje izpadov pridelka, ter postanejo odvisni od zavarovanja in subvencij, ne da bi pretehtali tveganja za sajenje različnih pridelkov.

| 5. | Odvisnost od poti (zmanjšanje izbire možnosti prilagajanja, ki bodo na voljo v prihodnosti).
  Naprave za razsoljevanje in drugi veliki infrastrukturni razvojni projekti na primer zavezujejo kapital in institucije k usmeritvam, ki jih je v prihodnosti težko spremeniti, zato zmanjšujejo prožnost odzivanja na nepredvidene spremembe okoljskih, gospodarskih in družbenih razmer ter zmanjšujejo portfelj možnosti prilagajanja. |
| --- | --- |

5.

Odvisnost od poti (zmanjšanje izbire možnosti prilagajanja, ki bodo na voljo v prihodnosti).

Naprave za razsoljevanje in drugi veliki infrastrukturni razvojni projekti na primer zavezujejo kapital in institucije k usmeritvam, ki jih je v prihodnosti težko spremeniti, zato zmanjšujejo prožnost odzivanja na nepredvidene spremembe okoljskih, gospodarskih in družbenih razmer ter zmanjšujejo portfelj možnosti prilagajanja.

Da bi čim bolj preprečevali neustrezno prilagajanje, morajo oblikovalci politik v celoti razumeti kontekst razmer, ki jih obravnavajo. To pomeni, da je treba razumeti, kaj so vzroki (in ne simptomi) ranljivosti ter kdo so ključni akterji in deležniki, ki jim je treba prisluhniti. Poleg tega bi morali preseči časovni okvir politike ali projekta ter upoštevati medsebojno povezanost razvojnih poti in odvisnost različnih skupin od infrastrukture ali institucionalnih struktur.

Sonaravne rešitve

V evropskem zelenem dogovoru na splošno ter natančneje v politikah EU za prilagajanje in biotsko raznovrstnost se poziva k večjim prizadevanjem za hitrejše uvajanje sonaravnih rešitev, in to v večjem obsegu kot zdaj.

V skladu z opredelitvijo Združenih narodov sonaravna rešitev pomeni ukrep za zaščito, ohranjanje, obnovo, trajnostno rabo in upravljanje naravnih ali spremenjenih kopenskih, sladkovodnih, obalnih in morskih ekosistemov, ki učinkovito in prilagodljivo obravnava socialne, gospodarske in okoljske izzive, hkrati pa zagotavlja blaginjo ljudi, ekosistemske storitve, odpornost in koristi za biotsko raznovrstnost (1).

V šestem ocenjevalnem poročilu IPCC (2) je poudarjeno, da je treba ohraniti, zaščititi, obnoviti in upravljati znaten delež zemeljskih ekosistemov, da bi zmanjšali njihovo ranljivost in ohranili njihovo podnebno odpornost. Poudarjen tudi velik potencial sonaravnih rešitev za učinkovito zmanjšanje podnebnih tveganj in hkratno izboljšanje dobrobiti ljudi, zlasti za ranljive in marginalizirane skupine. Ekosistemi po vsem svetu so ključni za zaščito skupnosti in narave pred podnebnimi vplivi, kot so poplave in dezertifikacija.

Na splošno sonaravne rešitve v mesta, krajine in morja prinašajo več narave ter naravnih značilnosti in procesov, ki so obenem tudi bolj raznoliki. Koristijo biotski raznovrstnosti, podpirajo zagotavljanje vrste ekosistemskih storitev ter lahko pripomorejo k doseganju ciljev obnove in varstva ekosistemov.

Sonaravne rešitve se lahko izvajajo samostojno ali pa vključijo v druge prilagoditvene ukrepe v kombinaciji z bolj tehnološkimi ali infrastrukturnimi rešitvami.

Najboljše rezultate dajejo, če se pri njihovem izvajanju ustrezno upoštevajo kompleksnost ekosistemov in predvideni vplivi podnebnih sprememb nanje, pa tudi posebne lokalne okoliščine ter različni interesi in vrednote, povezane z njimi. Zato je pomembno, da so deležniki in skupnosti vključeni v vseh fazah, da se zagotovita podpora in soodgovornost. To je mogoče znatno olajšati z ugodnim regulativnim okvirom, tehničnimi standardi, skupnim upravljanjem, prenosom znanja, krepitvijo zmogljivosti in zadostnim financiranjem.

V skladu z EEA (2021) sonaravne rešitve, ki zmanjšujejo izpostavljenost in občutljivost na podnebne nevarnosti ter povečujejo prilagoditveno zmogljivost za obravnavanje teh nevarnosti, vključujejo različne ravni ukrepanja:

| 1. | Ohranjanje in obnavljanje (vključno s podivljenjem) naravnih ekosistemov na lokacijah, kjer zagotavljajo ekosistemske storitve, ki so ključne za prilagajanje in obvladovanje tveganja nesreč (npr. varovanje in obnavljanje mokrišč, da se ohrani zaščita človeških naselij pred ekstremnimi vremenskimi razmerami). |
| --- | --- |

1.

Ohranjanje in obnavljanje (vključno s podivljenjem) naravnih ekosistemov na lokacijah, kjer zagotavljajo ekosistemske storitve, ki so ključne za prilagajanje in obvladovanje tveganja nesreč (npr. varovanje in obnavljanje mokrišč, da se ohrani zaščita človeških naselij pred ekstremnimi vremenskimi razmerami).

| 2. | Trajnostno upravljanje in krepitev podnebne odpornosti upravljanih ekosistemov za zagotavljanje več ekosistemskih storitev (npr. diverzifikacija kmetijskih krajin in gozdov). |
| --- | --- |

2.

Trajnostno upravljanje in krepitev podnebne odpornosti upravljanih ekosistemov za zagotavljanje več ekosistemskih storitev (npr. diverzifikacija kmetijskih krajin in gozdov).

| 3. | Ustvarjanje novih, sprojektiranih ekosistemov za posebne potrebe prilagajanja (npr. zelene strehe ali hibridne rešitve za upravljanje obale). |
| --- | --- |

3.

Ustvarjanje novih, sprojektiranih ekosistemov za posebne potrebe prilagajanja (npr. zelene strehe ali hibridne rešitve za upravljanje obale).

Vendar kot navajajo Eggermont idr. (2015), meje med temi tremi vrstami niso jasno določene, saj obstajajo hibridne rešitve tako v prostorskem kot časovnem smislu. Na primer, na ravni krajine bi bilo za izpolnitev ciljev glede večnamenskosti in trajnostnosti lahko potrebno mešanje zavarovanih in upravljanih območij; zgrajeno mokrišče se lahko razvije kot nov ekosistem, vendar se lahko, če je dobro vzpostavljeno, pozneje ohrani in proučuje kot naravni ekosistem.

Stresni testi podnebja

Evropski svet je 24. in 25. marca 2011 v odzivu na nesrečo v jedrski elektrarni Fukušima na Japonskem izjavil, da „bi bilo [treba] ponovno preučiti varnost vseh jedrskih elektrarn v EU na podlagi celovite in pregledne ocene tveganja in varnosti (test izjemnih situacij)“. Ti stresni testi so bili sestavljeni iz dveh elementov: (i) ocene zanesljivosti jedrske elektrarne, ki se sooča z vrsto (hipotetičnih) ekstremnih situacij (3), ter (ii) preverjanja izbranih preventivnih in blažilnih ukrepov, vključno z razpoložljivimi rezervami (4). Po desetih letih je mogoče metodologijo teh stresnih testov ekstrapolirati na širši nabor evropskih podnebnih stresnih testov, da bi ugotovili tveganja in slabosti na območju, ki je povezano z vplivi podnebnih sprememb. Tako kot pri jedrskih stresnih testih, katerih cilj je bil osredotočiti se na ukrepe, ki bi jih bilo mogoče sprejeti za preprečitev izpada delovanja jedrskega reaktorja po naravni nesreči, in na ukrepe za ublažitev, bi morali biti tudi podnebni stresni testi osredotočeni na ukrepe, ki bi jih bilo mogoče sprejeti pred ekstremnimi vremenskimi dogodki, ki jih povzročijo podnebne spremembe, in ki bi zmanjšali tveganje vpliva. Koraki v nadaljevanju so vodilo za izvedbo prilagojenega podnebnega stresnega testa.

Korak 1:   Opredelitev nevarnosti v podnebnem stresnem testu, ki je prilagojen zadevnim okoliščinam

Stresni test v zvezi s podnebjem v svojem bistvu opredeljuje možna tveganja na določenem območju zaradi nevarnosti, povezanih s podnebjem, vključno s poplavami, vročino, sušo, nevihtami itd. Pri tem se zbirajo in ustvarjajo informacije o vplivih podnebnih sprememb (stres) ter o ranljivosti sistemov in objektov zaradi teh vplivov. Posebna pozornost je namenjena ključnim podnebnim tveganjem, predvsem (ključni) infrastrukturi, pa tudi zanesljivi oskrbi z vodo, prehranski varnosti, javnemu zdravju, biotski raznovrstnosti in ekosistemom itd. Za dobro prakso velja, da se stresno testiranje ključne infrastrukture začne na določenem območju, ki je nujno potrebno za druge kritične sisteme, kot so hrana, voda in zdravje. Podnebna tveganja in nevarnosti so zelo prostorsko razpršeni, saj se ne razlikujejo le na nacionalni ali podnacionalni ravni, temveč tudi od vasi do vasi, od ulice do ulice ali celo od hiše do hiše. Zato bi bilo treba najprej opredeliti prostorski obseg podnebnega stresnega testa in z njim povezane nevarnosti.

Korak 2:   Proučitev splošnih ranljivosti

Drugi korak vključuje proučevanje ranljivosti, povezanih s predhodno določenimi podnebnimi nevarnostmi, z javno dostopnim znanjem, kot so nacionalni ali lokalni zemljevidi. Ta „hitri pregled“ omogoča hitro zbiranje osnovnih informacij, ki dajejo prvi vpogled v podnebne vplive in ranljivosti na nekem območju. Rezultati so primerni za ozaveščanje in zagotavljanje informacij ustreznim deležnikom, ki še niso dovolj vključeni v prilagajanje podnebnim spremembam.

Korak 2.a:   Poglobljena ocena ranljivosti

Informacije, zbrane v koraku 2, v številnih primerih niso dovolj specifične za opredelitev ranljivosti na lokalni ravni. V tem primeru bi bilo koristno ustvariti prilagojene informacije z dodatnimi podatki in modelskimi izračuni na specifičnem območju.

Korak 3:   Od stresnega testa do strategije za prilagajanje podnebnim spremembam

Ko je bil izveden stresni test, je naslednji korak, da se te informacije pretvorijo v strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam za ta sektor ali območje. Preden začnemo razpravljati o možnostih pretvorbe teh rezultatov, je treba opozoriti, kaj stresni test ustvari in česa ne:

| — | Stresnega testa ne morete opraviti ali ne opraviti. Namenjen je opredeliti morebitne ranljivosti in tveganja na nekem območju, kar lahko zagotovi vhodne podatke za načrte ali strategije za prilagajanje podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

—

Stresnega testa ne morete opraviti ali ne opraviti. Namenjen je opredeliti morebitne ranljivosti in tveganja na nekem območju, kar lahko zagotovi vhodne podatke za načrte ali strategije za prilagajanje podnebnim spremembam.

| — | Standardiziran stresni test ne ponuja kontrolnih seznamov za načrte. Namesto tega je njegov cilj podpreti prilagojene strategije ali načrte za prilagajanje podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

—

Standardiziran stresni test ne ponuja kontrolnih seznamov za načrte. Namesto tega je njegov cilj podpreti prilagojene strategije ali načrte za prilagajanje podnebnim spremembam.

| — | S stresnim testom se ne predpisujejo normativi za prilagajanje, temveč se zagotavljajo vhodni podatki za razprave o tem, katere ravni tveganj so sprejemljive in katere ne. |
| --- | --- |

—

S stresnim testom se ne predpisujejo normativi za prilagajanje, temveč se zagotavljajo vhodni podatki za razprave o tem, katere ravni tveganj so sprejemljive in katere ne.

| — | Stresni test ne vključuje stroškov nekaterih prilagoditvenih ukrepov, ta proračunski postopek je treba izvesti pozneje, ko je mogoče primerjati prilagoditvene ukrepe. |
| --- | --- |

—

Stresni test ne vključuje stroškov nekaterih prilagoditvenih ukrepov, ta proračunski postopek je treba izvesti pozneje, ko je mogoče primerjati prilagoditvene ukrepe.

| — | Stresni test ne presoja in ne nalaga ukrepov – to se izvaja v sodelovanju z deležniki, kot je razvidno iz naslednjega praktičnega primera. |
| --- | --- |

—

Stresni test ne presoja in ne nalaga ukrepov – to se izvaja v sodelovanju z deležniki, kot je razvidno iz naslednjega praktičnega primera.

Praktični primer: nizozemska praksa vključevanja podnebnih stresnih testov v načrte za prilagajanje podnebnim spremembam prek dialogov o tveganju

Na Nizozemskem vse občine, regionalni uradi za upravljanje vodnih virov, pokrajine in osrednja vlada sodelujejo v programu Delta, programu za prilagajanje podnebnim spremembam. V okviru prostorskega načrtovanja programa Delta, katerega cilj je, da bi bila Nizozemska do leta 2050 odporna na podnebne spremembe in vodo, so se vse strani dogovorile, da bodo v sodelovanju z različnimi deležniki izvedle podnebni stresni test. Ta je bil osredotočen na sušo, vročino, trajno namočenost in poplave v mestih/pluvialne poplave. V naslednjem koraku so se zavezale, da bodo organizirale dialoge o tveganju ter rezultate stresnih testov in dialogov o tveganju vključile v pripravo izvedbenih programov. Do leta 2021 so vse delovne regije izvedle stresni test. Poleg tega so skoraj vse delovne regije začele dialoge o tveganju, čedalje več občin in delovnih regij pa je določi program za izvajanje prilagajanja podnebnim spremembam.

Dialog o tveganju je ponavljajoči se proces, ki ga sestavlja več pogovorov o tveganjih, povezanih s podnebjem. Notranji dialogi o tveganju potekajo med javnimi uslužbenci na (pod)nacionalni ravni, zunanji dialogi o tveganju pa med nacionalnimi vladami in drugimi stranmi, kot so prebivalci in podjetja. Cilj dialoga o tveganjih je dvojen:

| 1. | Ozaveščanje o ranljivosti določenega območja zaradi podnebnih sprememb. Udeleženci lahko med dialogom o tveganju razpravljajo o rezultatih podnebnega stresnega testa, pri čemer upoštevajo, katera tveganja se jim zdijo sprejemljiva in katera ne. |
| --- | --- |

1.

Ozaveščanje o ranljivosti določenega območja zaradi podnebnih sprememb. Udeleženci lahko med dialogom o tveganju razpravljajo o rezultatih podnebnega stresnega testa, pri čemer upoštevajo, katera tveganja se jim zdijo sprejemljiva in katera ne.

| 2. | Dialogi spodbujajo tudi razprave o tem, kako s konkretnimi ukrepi zmanjšati ranljivost. |
| --- | --- |

2.

Dialogi spodbujajo tudi razprave o tem, kako s konkretnimi ukrepi zmanjšati ranljivost.

Nizozemska vlada je oblikovala načrt za vzpostavitev dialogov o tveganju, informacije, pridobljene v njihovem okviru, pa bodo nato podlaga za strategije in načrte za prilagajanje podnebnim spremembam.

Preglednica 1

Pregled procesa dialoga o tveganju

| Priprave | Vodenje dialoga | Zaključek |
| --- | --- | --- |
| Zakaj? Kdo? Kako, v kakšni obliki? Katera so ključna podnebna tveganja? O katerih temah je treba razpravljati? Kako organizirati dialog? Kako obveščati deležnike? Kdaj? Kdo je odgovoren za proces? | Povezovanje tem? Koga prizadenejo vplivi? Kakšne so rešitve? Priložnosti? Nova tveganja? Kako doseči isto raven? Kdo vodi proces? Kako ohraniti vključenost vseh? | Kaj so skupnostni dogovori? Kaj je rezultat dialoga o tveganjih? Kdo kaj naredi in zakaj? Ali dialog ponavljamo? Kako si izmenjujemo rezultate? Katere metode obveščanja se bodo uporabljale? |

Priprave

Vodenje dialoga

Zaključek

Zakaj? Kdo? Kako, v kakšni obliki? Katera so ključna podnebna tveganja? O katerih temah je treba razpravljati? Kako organizirati dialog? Kako obveščati deležnike? Kdaj? Kdo je odgovoren za proces?

Povezovanje tem? Koga prizadenejo vplivi? Kakšne so rešitve? Priložnosti? Nova tveganja? Kako doseči isto raven? Kdo vodi proces? Kako ohraniti vključenost vseh?

Kaj so skupnostni dogovori? Kaj je rezultat dialoga o tveganjih? Kdo kaj naredi in zakaj? Ali dialog ponavljamo? Kako si izmenjujemo rezultate? Katere metode obveščanja se bodo uporabljale?

Natančnega načrta za dialog o tveganju ni, saj je odvisen od številnih dejavnikov, kot so obseg, čas in zmogljivost. Na Nizozemskem je bilo doslej na podlagi stresnih testov izvedenih več dialogov o tveganju, ki so zbrani v pregledu in zemljevidu. Nizozemska vlada občinam, regijam in drugim upravnim organom zagotavlja tudi seznam organizacij, ki lahko pomagajo pri spodbujanju dialogov o tveganju, s primeri že izvedenih tovrstnih dialogov.

---

(1)  Večstransko dogovorjena opredelitev pojma sonaravna rešitev, sprejeta na petem zasedanju skupščine Združenih narodov za okolje v okviru Programa Združenih narodov za okolje 2. marca 2022 (UNEP/EA.5/Res.5), povezava pridobljena 13. aprila 2023.

(2)  Prispevek delovne skupine II k poročilu Podnebne spremembe v letu 2022: vplivi, prilagajanje in ranljivost, povezava pridobljena 13. aprila 2023.

(3)  Glavne teme pregleda so bili naravni začetni dogodki, vključno s potresom, cunamijem in ekstremnimi vremenskimi razmerami, izguba varnostnih sistemov in obvladovanje hudih nesreč.

(4)  Glej tudi specifikacije EU za stresne teste, povezava pridobljena 13. aprila 2023.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/32

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

(2023/C 264/02)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta (SZVP) 2020/1999 (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1500 (3), in Uredba Sveta (EU) 2020/1998 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1495 (5).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za postopek obdelave, pa je RELEX.1, katerega naslov je:

| Council of the European Union General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov je dosegljiva na naslovu:

| | Pooblaščena oseba za varstvo podatkov |
| --- | --- |

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je sestaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 20231500, in Uredbo (EU) 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/1495, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbi (EU) 2020/1998.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi z razlogi za uvrstitev na seznam.

Pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov so sklepi Sveta, sprejeti na podlagi člena 29 PEU, in uredbe Sveta, sprejete v skladu s členom 215 PDEU, ki določajo fizične osebe (posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki) ter nalagajo zamrznitev sredstev in omejitve potovanj.

Obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu v skladu s členom 5(1)(a) in za izpolnitev zakonskih obveznosti iz zgoraj navedenih pravnih aktov, ki veljajo za upravljavca, v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa v skladu s členom 10(2)(g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet lahko pridobi osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, od držav članic in/ali Evropske službe za zunanje delovanje. Prejemniki osebnih podatkov so države članice, Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje.

Vsi osebni podatki, ki jih obdeluje Svet v kontekstu avtonomnih omejevalnih ukrepov EU, se bodo hranili pet let od trenutka, ko je bil posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, odstranjen s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali ko je veljavnost ukrepa potekla, ali, če je vložena tožba pri Sodišču, do izreka pravnomočne sodbe. Osebne podatke, ki jih vsebujejo dokumenti, registrirani v Svetu, hrani Svet za namene arhiviranja v javnem interesu v smislu člena 4(1)(e) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet bo morda moral izmenjati osebne podatke v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, s tretjo državo ali mednarodno organizacijo v kontekstu prenosa uvrstitev na sezname ZN s strani Sveta ali v kontekstu mednarodnega sodelovanja v zvezi s politiko omejevalnih ukrepov EU.

Če sklep o ustreznosti ali pa ustrezni zaščitni ukrepi niso sprejeti, se prenos osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede pod naslednjim pogojem oziroma naslednjimi pogoji v skladu s členom 50 Uredbe (EU) 2018/1725:

| — | prenos je potreben zaradi pomembnih razlogov javnega interesa; |
| --- | --- |

—

prenos je potreben zaradi pomembnih razlogov javnega interesa;

| — | prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

—

prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

Pri obdelavi osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni vključeno avtomatizirano sprejemanje odločitev.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo pravico do obveščenosti in pravico do dostopa do svojih osebnih podatkov. Poleg tega imajo pravico, da svoje podatke popravijo in dopolnijo. Pod nekaterimi pogoji imajo lahko pravico do izbrisa svojih osebnih podatkov, lahko nasprotujejo njihovi obdelavi ali zahtevajo, da se njihova obdelava omeji.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko te pravice uveljavljajo tako, da upravljavcu pošljejo elektronsko sporočilo in o tem v kopiji obvestijo tudi pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, kot je navedeno zgoraj.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, morajo svoji zahtevi priložiti kopijo identifikacijskega dokumenta, da potrdijo svojo identiteto (osebna izkaznica ali potni list). Na tem dokumentu morajo biti navedeni identifikacijska številka, država izdaje, obdobje veljavnosti, ime, naslov in datum rojstva. Vsi drugi podatki, navedeni na kopiji identifikacijskega dokumenta, kot so fotografija ali morebitne telesne značilnosti, se lahko potemnijo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

Pred tem je priporočljivo, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, najprej poskusijo pridobiti pravno sredstvo tako, da stopijo v stik z upravljavcem in/ali pooblaščeno osebo Sveta za varstvo podatkov.

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  OJ L 410 I , 7.12.2020, p. 13.

(3)  UL L 183 I, 20.7.2023, str. 35.

(4)  OJ L 410 I , 7.12.2020, p. 1.

(5)  UL L 183 I, 20.7.2023, str. 1.

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/34

---

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1500, in iz Uredbe Sveta (EU) 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1495, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

(2023/C 264/03)

Osebe in subjekti, navedeni v Prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2020/1999 (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1500 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) 2020/1998 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1495 (4), o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi bilo treba te osebe in subjekte vključiti na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa (SZVP) 2020/1999 in Uredbe (EU) 2020/1998. Razlogi za vključitev teh oseb in subjektov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah navedenih prilog.

Zadevne osebe in subjekte opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) 2020/1998, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali točno določena plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekti morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 28. julijem 2023 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri rednem pregledu, ki ga bo opravil v skladu s členom 10 Sklepa (SZVP) 2020/1999.

---

(1)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13.

(2)  UL L 183 I, 20.7.2023, str. 35.

(3)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(4)  UL L 183 I, 20.7.2023, str. 1.

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/35

---

SKLEP SVETA

z dne 25. julija 2023

o imenovanju nadomestne članice Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko

(2023/C 264/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 24. februarja 2022 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. marca 2022 do 28. februarja 2025. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 24. februarja 2022 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. marca 2022 do 28. februarja 2025.

| (2) | Madžarska vlada je za prosto mesto dala predlog o imenovanju – |
| --- | --- |

(2)

Madžarska vlada je za prosto mesto dala predlog o imenovanju –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za nadomestno članico Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu se za obdobje do 28. februarja 2025 imenuje:

PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

| Država članica | Nadomestna članica |
| --- | --- |
| Madžarska | Sára FELSZEGHI |

Država članica

Nadomestna članica

Madžarska

Sára FELSZEGHI

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. julija 2023

Za Svet

predsednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 24. februarja 2022 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 92, 25.2.2022, str. 1).

2

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/37

---

SKLEP SVETA

z dne 25. julija 2023

o imenovanju namestnice člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za Nizozemsko

(2023/C 264/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 (1) ter zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov kandidatov za imenovanje, ki so jih vlade držav članic ter organizacije delojemalcev in delodajalcev predložile Svetu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora Cedefop za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora Cedefop za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027.

| (2) | Organizacija delodajalcev BusinessEurope je za prosto mesto dala predlog o imenovanju – |
| --- | --- |

(2)

Organizacija delodajalcev BusinessEurope je za prosto mesto dala predlog o imenovanju –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namestnico člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) se za obdobje do 31. marca 2027 imenuje naslednja oseba:

| | PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV






  Država članica | Namestnica člana |
| --- | --- | --- |
| Nizozemska | Eva VAN DER BOOM |

PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

Država članica

Namestnica člana

Nizozemska

Eva VAN DER BOOM

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval tudi člane in namestnike članov, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. julija 2023

Za Svet

predsednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  UL L 30, 31.1.2019, str. 90.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 28. marca 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) (UL C 116, 31.3.2023, str. 15).

2

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/39

---

SKLEP SVETA

z dne 25. julija 2023

o imenovanju članice in namestnika članice upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko

(2023/C 264/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (1) ter zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov kandidatov za imenovanje, ki so ga vlade držav članic ter organizacije delojemalcev in delodajalcev predložile Svetu,

ob upoštevanju seznamov članov in namestnikov članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora EU-OSHA za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora EU-OSHA za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027.

| (2) | Organizacija delojemalcev ETUC je za prosti mesti podala predloga za imenovanje za Madžarsko – |
| --- | --- |

(2)

Organizacija delojemalcev ETUC je za prosti mesti podala predloga za imenovanje za Madžarsko –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za članico in namestnika članice upravnega odbora EU-OSHA za obdobje do 31. marca 2027 se imenujeta naslednji osebi:

| | PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELOJEMALCEV







  Država članica | Članica | Namestnik članice |
| --- | --- | --- | --- |
| Madžarska | Sára FELSZEGHI | László MISKÉRI |

PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELOJEMALCEV

Država članica

Članica

Namestnik članice

Madžarska

Sára FELSZEGHI

László MISKÉRI

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval člane in namestnike članov, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. julija 2023

Za Svet

predsednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  UL L 30, 31.1.2019, str. 58.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 28. marca 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) (UL C 116, 31.3.2023, str. 19).

2

---

Evropska komisija

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/41

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

(2023/C 264/07)

Image 10

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega za obtok, ki ga izda Estonija

Eurokovanci, namenjeni za obtok, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opise motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njimi seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo za obtok namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Estonija

Priložnostni motiv: Estonska nacionalna ptica – kmečka lastovka

Opis motiva: Na kovancu je upodobljena silhueta kmečke lastovke, v polkrogu desno zgoraj pa piše „HIRUNDO RUSTICA“ (latinsko ime za kmečko lastovko). Spodaj je ime države izdajateljice „EESTI“, pod njim pa letnica izdaje „2023“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje: 1 000 000 kovancev

Datum izdaje: drugo četrtletje 2023

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/42

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. julij 2023

(2023/C 264/08)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1059 |
| JPY | japonski jen | 155,30 |
| DKK | danska krona | 7,4517 |
| GBP | funt šterling | 0,85695 |
| SEK | švedska krona | 11,5313 |
| CHF | švicarski frank | 0,9549 |
| ISK | islandska krona | 145,50 |
| NOK | norveška krona | 11,2000 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,050 |
| HUF | madžarski forint | 384,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,4200 |
| RON | romunski lev | 4,9288 |
| TRY | turška lira | 29,8020 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6401 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4620 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6308 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7814 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4682 |
| KRW | južnokorejski won | 1 410,55 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,5801 |
| CNY | kitajski juan | 7,9109 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 639,98 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0313 |
| PHP | filipinski peso | 60,421 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,910 |
| BRL | brazilski real | 5,2401 |
| MXN | mehiški peso | 18,6702 |
| INR | indijska rupija | 90,7231 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1059

JPY

japonski jen

155,30

DKK

danska krona

7,4517

GBP

funt šterling

0,85695

SEK

švedska krona

11,5313

CHF

švicarski frank

0,9549

ISK

islandska krona

145,50

NOK

norveška krona

11,2000

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

24,050

HUF

madžarski forint

384,13

PLN

poljski zlot

4,4200

RON

romunski lev

4,9288

TRY

turška lira

29,8020

AUD

avstralski dolar

1,6401

CAD

kanadski dolar

1,4620

HKD

hongkonški dolar

8,6308

NZD

novozelandski dolar

1,7814

SGD

singapurski dolar

1,4682

KRW

južnokorejski won

1 410,55

ZAR

južnoafriški rand

19,5801

CNY

kitajski juan

7,9109

IDR

indonezijska rupija

16 639,98

MYR

malezijski ringit

5,0313

PHP

filipinski peso

60,421

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,910

BRL

brazilski real

5,2401

MXN

mehiški peso

18,6702

INR

indijska rupija

90,7231

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Evropski urad za izbor osebja

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/43

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

(2023/C 264/09)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AD/403/23 – Upravni uslužbenci (AD 7) na naslednjih področjih:

| 1. | Krizno upravljanje |
| --- | --- |

1.

Krizno upravljanje

| 2. | Migracije in notranja varnost |
| --- | --- |

2.

Migracije in notranja varnost

Razpis natečaja je objavljen v 
  Uradnem listu Evropske unije
  C 264 A z dne 27. julija 2023
  v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/sl

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/44

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 264/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Atlantik“

PGI-FR-A1365-AM02

Datum obvestila: 27. april 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Zmanjšanje najmanjšega volumenskega deleža dejanskega alkohola na 9 vol. %.

Zmanjšanje volumenskega deleža dejanskega alkohola bi moralo omogočiti odzivanje na nove trge z manj alkoholnimi in bolj „svežimi“ vini, ki so pitna.

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

2.   Vključitev sort sauvignac B in touriga nacional

Vključeni sta bili dve novi sorti vinske trte: sauvignac B z odpornostjo proti pepelovki, peronospori in črni grozdni gnilobi ter touriga nacional za prilagajanje podnebnim spremembam.

Spremenjena je točka 7 enotnega dokumenta.

3.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Uradni geografski kodeks

Seznam občin je bil posodobljen po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2022 za geografsko območje.

Gre za zgolj redakcijsko spremembo, geografsko območje ni bilo spremenjeno.

Spremenjena je točka 6 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Atlantique

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

To so mirna rdeča, rosé in bela vina. Najmanjši delež dejanskega alkohola je 9 vol. %.

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Atlantique“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina.

Mirna vina z zaščiteno geografsko označbo „Atlantique“ imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola.

Najvišja ali najnižja vsebnost skupnega žveplovega dioksida, hlapnih in skupnih kislin ter volumenski delež skupnega alkohola so določeni v zakonodaji Unije. Rdeča vina imajo voljne in skladne tanine. So uravnotežena, sadna in elegantna. Bela vina in vina rosé docela izražajo svežino in arome sort vinske trte, iz katerih so pridelana. So zelo fina.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava vina z zaščiteno geografsko označbo „Atlantique“ po uradnem geografskem kodeksu z dne 18. februarja 2022 potekajo na ozemlju naslednjih občin:

občine departmaja Charente:

| | Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers in Yvrac-et-Malleyrand, |
| --- | --- |

Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers in Yvrac-et-Malleyrand,

občine departmaja Charente-Maritime:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé in Yves, |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé in Yves,

občine departmaja Dordogne:

| | Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix in Vitrac, |
| --- | --- |

Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix in Vitrac,

občine departmaja Gironde:

| | Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac, |
| --- | --- |

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac,

občine departmaja Lot-et-Garonne:

| | Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles. |
| --- | --- |

Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles.

7.   Sorte vinske trte

| | Abondant B |
| --- | --- |

Abondant B

| | Abouriou B |
| --- | --- |

Abouriou B

| | Alicante henri bouschet N |
| --- | --- |

Alicante henri bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho – albariño |
| --- | --- |

Alvarinho – albariño

| | Aléatico N |
| --- | --- |

Aléatico N

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Arrufiac B – arrufiat |
| --- | --- |

Arrufiac B – arrufiat

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Aubun N – murescola |
| --- | --- |

Aubun N – murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B – doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – doucillon blanc

| | Brachet N – braquet |
| --- | --- |

Brachet N – braquet

| | Bronner B |
| --- | --- |

Bronner B

| | Brun rourca N |
| --- | --- |

Brun rourca N

| | Brun argenté N – vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N – vaccarèse

| | Béclan N – petit béclan |
| --- | --- |

Béclan N – petit béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chasselas rose Rs |
| --- | --- |

Chasselas rose Rs

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N – cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Colombaud B – bouteillan |
| --- | --- |

Colombaud B – bouteillan

| | Corbeau N – douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N – douce noire

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B – gros courbu |
| --- | --- |

Courbu B – gros courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Crouchen B – cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B – cruchen

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la dui N |
| --- | --- |

Etraire de la dui N

| | Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc |
| --- | --- |

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Franc noir de haute-saône N |
| --- | --- |

Franc noir de haute-saône N

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay fréaux N |
| --- | --- |

Gamay fréaux N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de bouze N |
| --- | --- |

Gamay de bouze N

| | Gamay de chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de chaudenay N

| | Ganson N |
| --- | --- |

Ganson N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N – grassenc |
| --- | --- |

Grassen N – grassenc

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Gros manseng B |
| --- | --- |

Gros manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Jacquère B |
| --- | --- |

Jacquère B

| | Johanniter B |
| --- | --- |

Johanniter B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N – dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N – dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Len de l'El B – loin de l'oeil |
| --- | --- |

Len de l'El B – loin de l'oeil

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B – palomino |
| --- | --- |

Listan B – palomino

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Macabeu B – macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B – macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Meslier saint-françois B – gros meslier |
| --- | --- |

Meslier saint-françois B – gros meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N – minustellu, graciano |
| --- | --- |

Morrastel N – minustellu, graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Muresconu N – morescono |
| --- | --- |

Muresconu N – morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat Ottonel B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – muscat, moscato

| | Muscat cendré B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B – muscat, moscato

| | Muscat d'Alexandrie B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B – muscat, moscato

| | Muscat de Hambourg N – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Müller-thurgau B |
| --- | --- |

Müller-thurgau B

| | Nielluccio N – nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N – nielluciu

| | Noir fleurien N |
| --- | --- |

Noir fleurien N

| | Négret de banhars N |
| --- | --- |

Négret de banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit courbu B |
| --- | --- |

Petit courbu B

| | Petit manseng B |
| --- | --- |

Petit manseng B

| | Petit meslier B |
| --- | --- |

Petit meslier B

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

| | Picardan B – araignan |
| --- | --- |

Picardan B – araignan

| | Pineau d'aunis N |
| --- | --- |

Pineau d'aunis N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Pinotin N |
| --- | --- |

Pinotin N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant droit N – espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N – espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Poulsard N – ploussard |
| --- | --- |

Poulsard N – ploussard

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Précoce bousquet B |
| --- | --- |

Précoce bousquet B

| | Précoce de malingre B |
| --- | --- |

Précoce de malingre B

| | Raffiat de moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de moncade B

| | Ribol N |
| --- | --- |

Ribol N

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc N – aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N – aspiran noir

| | Rivairenc blanc B – aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

| | Rivairenc gris G – aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G – aspiran gris

| | Romorantin B – danery |
| --- | --- |

Romorantin B – danery

| | Rosé du var Rs |
| --- | --- |

Rosé du var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d'ayze B |
| --- | --- |

Roussette d'ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint côme B |
| --- | --- |

Saint côme B

| | Saint-macaire N |
| --- | --- |

Saint-macaire N

| | Saint-pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-pierre doré B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – fié gris

| | Savagnin blanc B |
| --- | --- |

Savagnin blanc B

| | Savagnin rose Rs |
| --- | --- |

Savagnin rose Rs

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Syrah N – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Trousseau N |
| --- | --- |

Trousseau N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B – rolle |
| --- | --- |

Vermentino B – rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Opis povezave

Geografsko območje obsega celotne departmaje Charente, Charente-Maritime, Dordogne in Gironde ter zahodni del departmaja Lot-et-Garonne.

Ime te zaščitene geografske označbe je tesno povezano z bližino Atlantskega oceana, ki v dolžini 250 kilometrov obliva geografsko območje na zahodu. To območje, ki je prepredeno z rekami, kot so Garona, Dordogne, Charente in Lot, ter njihovi številni pritoki, in v osrčje katerega se od zahoda proti vzhodu zarezuje široko ustje reke Gironde, ima zmerno oceansko podnebje, ki je pod močnim vplivom bližine teh vodnih gmot in toplega Zalivskega toka. Zime so mile in vlažne, poletja pa vroča, suha in sončna. Povprečna letna osončenost je približno 1 950 ur. Te podnebne razmere so ugodne za gojenje vinske trte. Blago morsko podnebje, ki nastane zaradi plimovanja po estuarijih navzgor in prevladujočih zahodnih morskih vetrov, je čutiti še več kot sto kilometrov po ustjih rek v notranjost. Zaradi bolj celinskih vplivov se oceansko podnebje proti vzhodu omili s hladnejšimi zimami in toplejšimi poletji.

Razlikujemo tri glavne vrste tal, ki so zelo ugodna za zasaditev vinogradov: rjava glinasto-apnenčasta tla na apnenčasti podlagi, izprana tla starih naplavin, boulbènes (ilovnato-peščena tla), nastala iz melja, ki ga je nanesel veter, na „pesku, glini in produ Perigorda“, ter aluvialna tla z različnimi deleži proda, gline, peska in melja, ki prekrivajo nekdanje in sedanje terase večjih in manjših rek. Proizvodno območje, ki široko gleda na morje, je že od starega veka odprto za trgovanje. Vinsko trto so začeli na jugozahodu Francije gojiti pod vplivom Rimljanov. V srednjem veku je bil razcvet vinogradov tesno povezan s tem, da je bila Akvitanija pod angleško krono. Sloves vin, ki so bila pogosto poimenovana po rečnih pristaniščih, v katerih so jih natovarjali, se je pomembno razširil po vsej Evropi. Zaradi pomorske trgovine z vini in žganjem iz vse regije so nastala velika pristanišča, kot sta Bordeaux ali La Rochelle.

Večina vinogradniške proizvodnje regije je namenjena kontroliranim označbam porekla. „Vins de pays“, deželna vina atlantske regije so se razvila pri vzpostavljanju proizvodnih območij in razdelitve vin, pridelanih na obsežnih vinorodnih območjih, ter tako pomenijo temelj te nove razdelitve. Prva letina je bila pridelana leta 2006.

ZGO „Atlantique“ je na voljo v treh vinskih barvah, pri čemer prevladuje rdeče vino (50 %), deleža belega vina in vina rosé pa sta enaka (25 %). Pretežno se uporabljajo sorte vinske trte, ki so na jugozahodu tradicionalne – za rdeča vina in vina rosé so to merlot N, cabernet-sauvignon N, cabernet franc N in cot N (ali malbec), za bela vina pa sauvignon B, sémillon B in l’ugni blanc B. Proizvajalci se sami odločijo, ali bodo zasadili sorte vinske trte z drugih vinorodnih območij, kar jim omogoča prilagoditev in kakovostni razvoj proizvodnje ter proizvodnjo vin iz sort vinske trte z imeni, ki jih potrošnik zlahka prepozna.

Pridelana vina so voljna, sadna in aromatična. V prvih štirih letih proizvodnje je povprečna proizvodnja ZGO „Atlantique“ znašala 25 000 hektolitrov letno. Vinogradi so na celotnem geografskem območju z ZGO „Atlantique“ zgodovinsko prisotni že 2 000 let, kar izpričuje zgodovinsko primernost te regije za proizvodnjo vina.

Ta vina se večinoma tržijo lokalno in so namenjena turistični ponudbi na atlantski obali. Bela vina in vina rosé so zaradi svoje svežine primerna zlasti za hitro porabo poleti, da se postrežejo k ostrigam iz Marennesa ali Arcachona in drugim proizvodom z jugozahoda Francije. Rdeča vina, ki so bolj značilna za to francosko regijo, dopolnjujejo ponudbo vin z označbo porekla, ki se proizvajajo na istem ozemlju in splošno znana po celem svetu. Zmerno podnebje zaradi bližine Atlantskega ocena prispeva k pridelavi uravnoteženih, svežih in elegantnih vin, v katerih se docela izražajo značilnosti sort vinske trte, iz katerih so pridelana. Ti proizvodi omogočajo prijazen pristop k vinom iz naše regije, kar vabi k odkrivanju številnih zaščitenih označb porekla s poudarjenimi značilnostmi, ki sestavljajo mozaik tega prostora.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini (1)

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Atlantique“, po uradnem geografskem kodeksu z dne 18. februarja 2022 zajema ozemlje naslednjih občin: |
| --- | --- |

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Atlantique“, po uradnem geografskem kodeksu z dne 18. februarja 2022 zajema ozemlje naslednjih občin:

občine departmaja Corrèze:

| | Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier in Saint-Robert. |
| --- | --- |

Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier in Saint-Robert.

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Atlantique“ se lahko dopolni z naslednjim:

| | navedbo ene ali več sort vinske trte; |
| --- | --- |

navedbo ene ali več sort vinske trte;

| | izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (novo vino); |
| --- | --- |

izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (novo vino);

| | Pri označevanju se navede simbol ZGO Evropske unije, kadar je navedba „zaščitena geografska označba“ nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino). |
| --- | --- |

Pri označevanju se navede simbol ZGO Evropske unije, kadar je navedba „zaščitena geografska označba“ nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Območje v neposredni bližini (2)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac in Yssandon, |
| --- | --- |

Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac in Yssandon,

občine departmaja Gers:

| | Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro, |
| --- | --- |

Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro,

Območje v neposredni bližini (3)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse in Valence-sur-Baïse, |
| --- | --- |

Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse in Valence-sur-Baïse,

občine departmaja Landes:

| | Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau, Haut-Mauco, |
| --- | --- |

Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau, Haut-Mauco,

Območje v neposredni bližini (4)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux in Ygos-Saint-Saturnin, |
| --- | --- |

Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux in Ygos-Saint-Saturnin,

občine departmaja Lot:

| | Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach, |
| --- | --- |

Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach,

Območje v neposredni bližini (5)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque in Vire-sur-Lot, |
| --- | --- |

Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque in Vire-sur-Lot,

Območje v neposredni bližini (6)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

občine departmaja Lot-et-Garonne:

| | Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, |
| --- | --- |

Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme,

Območje v neposredni bližini (7)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar in Villeton, |
| --- | --- |

Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar in Villeton,

občine departmaja Deux-Sèvres:

| | Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux, Prahecq, |
| --- | --- |

Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux, Prahecq,

Območje v neposredni bližini (8)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé in Xaintray, |
| --- | --- |

Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé in Xaintray,

občine departmaja Vendée:

| | Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau, |
| --- | --- |

Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau,

Območje v neposredni bližini (9)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy, |
| --- | --- |

La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy,

Območje v neposredni bližini (10)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant in Xanton-Chassenon, |
| --- | --- |

Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant in Xanton-Chassenon,

občine departmaja Vienne:

| | Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault, |
| --- | --- |

Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault,

Območje v neposredni bližini (11)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême in Voulon, |
| --- | --- |

Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême in Voulon,

občine departmaja Haute-Vienne:

| | Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier, |
| --- | --- |

Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier,

Območje v neposredni bližini (12)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges, |
| --- | --- |

Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges,

Območje v neposredni bližini (13)

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen in Villefavard. |
| --- | --- |

Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen in Villefavard.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1db0da02-46fc-4e90-95af-b544f83dd5cd

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/63

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 264/11)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Requeijão da Madeira“

EU št.: PGI-PT-02831 – 6. 3. 2022

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Requeijão da Madeira“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Portugalska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Requeijão da Madeira“ je svež mlečni proizvod, ki nastane z obarjanjem, in sicer na podlagi toplote, polnomastnega ali posnetega kravjega mleka, proizvedenega na otoku Madeira, ki najprej koagulira z naravnim kisanjem zaradi delovanja avtohtonih mlečnih bakterij, ki se razvijajo v surovem mleku. Pri tem se ne dodajajo nobeno sirilo, ferment ali acidifikant. Dodana je le sol, v skladu s tradicionalno madeirsko metodo proizvodnje pa mleko ne zori.

Fizikalno-kemijske lastnosti:

Gre za svež proizvod, katerega nestisnjena masa se oblikuje v bombažnih krpah, ki se stisnejo, da nastanejo lokalno imenovani pães (hlebi) ali bale (kroglice) requeijão, ki se lahko razlikujejo po teži (vendar tehtajo manj kot 10 kg) in so v celoti ali po kosih pakirani v nepredušno zaprte plastične posode ali vrečke. Lahko se oblikuje tudi v modelih ali večmodelnih posodah za sir, ki omogočajo odcejanje sirotke, nato pa se pakira v posamezne posode različnih prostornin (med 100 g in 500 g), ki so prav tako nepredušno zaprte.

pães

bale

requeijão

Vsebnost vlage se lahko giblje med 52 % (pri stiskanju) in 66 % (pri oblikovanju) in je rahlo kisla (pH med 5,6 in 6,2).

Vsebuje visoke ravni:

| | beljakovin: običajno več kot 15 %; |
| --- | --- |

beljakovin: običajno več kot 15 %;

| | maščobe: do 16 %; |
| --- | --- |

maščobe: do 16 %;

| | pepela: več kot 1,8 %; |
| --- | --- |

pepela: več kot 1,8 %;

| | sladkorjev: med 2 % in 3 %; poleg tega |
| --- | --- |

sladkorjev: med 2 % in 3 %; poleg tega

| | vsebuje med 0,2 % in 0,3 % soli. |
| --- | --- |

vsebuje med 0,2 % in 0,3 % soli.

Te vrednosti se lahko med letom spreminjajo zaradi naravnih razlik v sestavi kravjega mleka, proizvedenega na otoku, vsebnost maščobe pa je lahko nižja, če je bilo uporabljeno surovo mleko posneto.

Organoleptične lastnosti:

Barva sega od intenzivne do bolj ali manj motne, od kredno bele do rahlo rumenkaste.

Njegova konsistenca sega od kremaste in gladke do precej grudičaste in goste, z nekaj razpokami ali luknjicami. Običajno je precej čvrst, tako da ga je mogoče razrezati za pakiranje; če pa je oblikovan v modelih ali posodah za sir za posamezno pakiranje, je bolj vlažen in manj čvrst. Ima majhno do srednjo vezljivost, sprijemljivost in trdoto ter normalno žvečljivost in elastičnost.

Poleg tega ima mlečni, masleni vonj s sladkimi sadnimi notami. Okus je prav tako mlečen in prijeten, rahlo maslen in/ali sladek, blago kisel in povprečno slan. Vonj in okus sta normalno intenzivna.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Glavna surovina za proizvodnjo proizvoda „Requeijão da Madeira“, je kravje mleko, pridobljeno na otoku, ki se zdaj večinoma proizvaja na komercialnih gospodarstvih, kjer za proizvodnjo mleka prevladuje holštajnsko-frizijska pasma.

Zaradi pogostega pomanjkanja vlakninaste krme (slame, sena in silaže), ki je bistveni del prehrane krav molznic, in krmne mešanice, ki je potrebna v različnih fazah njihove rasti, morajo lokalni živinorejci na Madeiri te proizvode pogosto kupovati na trgu znotraj Skupnosti.

Kjer so na voljo, se uporabljajo lokalni kmetijsko-živilski stranski proizvodi, kot so poganjki krompirja ali sladkega krompirja, slama sladkornega trsa, listi banan ter odpadki sladkornega trsa, jabolk in ječmena, ki jih živinorejci kupujejo ali zbirajo od kmetov in tradicionalne živilskopredelovalne industrije kot dopolnilno krmo ali steljo za živali. Le na redkih družinskih kmetijah, ki še vedno redijo nekaj madeirskih križancev, se živali še vedno hranijo s samoniklim rastlinjem, listi trte in drugimi ostanki poljščin s kmetij.

3.4.   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja kravjega mleka in predelava mleka za izdelavo sira „Requeijão da Madeira“ morata potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na lokalnem maloprodajnem trgu se proizvod prodaja v posamični embalaži, običajno nepredušno zaprti; lahko se prodaja tudi v rezinah ali kosih pão de requeijão (hleba), pakiranih v vrečke ali posode, prekrite s plastično folijo, primerno za živila.

pão de requeijão

Cele pães de requeijão (hlebe) se večinoma prodaja lokalnim slaščičarnam in gostinskim obratom za pripravo tradicionalnih in sodobnih madeirskih tort in peciva.

pães de requeijão

Vsa pakiranja sira „Requeijão da Madeira“ – ne glede na obliko – potekajo na otoku Madeira, da se prepreči nevarnost kontaminacije ali kvarjenja tega svežega proizvoda, ki je narejen iz naravno kislega, surovega, polnomastnega ali posnetega kravjega mleka brez dodanih konzervansov, razen soli, in ni zorjen ter ima zato omejen rok uporabnosti in ga je treba hraniti ohlajenega pri nizkih temperaturah (0 °C do 5 °C).

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Otok Madeira.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Povezava med sirom „Requeijão da Madeira“ in geografskim območjem temelji na posebnih značilnostih, ki so rezultat tradicionalnega proizvodnega procesa na Madeiri.

Za proizvodnjo sira „Requeijão da Madeira“ se kravje mleko, ki prispe v sirarne in je lahko tudi posneto, hitro ohladi in dlje časa (več kot 24 ur) hrani na temperaturi za shranjevanje (pod 6° C), da se zaradi delovanja avtohtonih bakterij, ki laktozo pretvorijo v mlečno kislino, naravno skisa. Mleko se lahko skisa tudi z mlečnokislinsko startersko kulturo, ki se pripravi na kraju samem, tako da se vzame majhna količina prejetega surovega mleka, ki se postavi na temperaturo okolice tako, da je zaščiteno, da se pospeši naravni postopek kisanja, in nato zmeša s preostalim mlekom, ki se bo predelalo.

V obeh primerih je cilj znižati normalni pH mleka (ki je med 6,6 in 6,8) na približno 6,0 do 6,2, ki velja za optimalnega za začetek toplotnega obarjanja kislega mleka ali mešanice kislega in svežega mleka, tako da se postopno segreva od 1,5 ure do 2 ur, dokler temperatura ne doseže 90–92 °C, kar povzroči koagulacijo mlečnih beljakovin.

Zaradi strokovnega znanja, ki se je pridobivalo skozi več generacij, lokalni sirarji zlahka ugotovijo, kdaj je kislost ravno pravšnja, da začnejo mleko „kuhati“ na visoki temperaturi. Zanašajo se predvsem na empirični „preskus z žlico“, pri katerem majhne vzorce kislega mleka ali mešanice kislega in svežega mleka segrevajo v kovinski žlici na odprtem ognju, dokler niso dovolj kisli, da se mlečne beljakovine oborijo.

Pri postopku koagulacije s kislino/toploto je za začetek obarjanja kazeina potrebna manjša kislost, saj postopno segrevanje na več kot 85–90 °C spodbuja popolno denaturacijo sirotkinih beljakovin v mleku, ki koagulirajo skupaj s kazeinom. Tako se beljakovine in druge sestavine mleka lahko prenesejo v sirnino, ki plava na površini sirotke. Ta se zbira in preliva v posode, obložene z bombažnimi krpami, da se izdelajo embrulhos (svežnji), ki se stisnejo, nato pa se iz njih oblikujejo pães ali bolas, ali pa se z njo napolnijo modeli ali večmodelne posode za sir, kjer se odceja, da sirotka odteče in se sirno testo strdi, preden se zapakira v posamično embalažo.

embrulhos

pães

bolas

Tradicionalna metoda predelave kravjega mleka, proizvedenega na otoku, za izdelavo sira „Requeijão da Madeira“ pomeni, da:

| — | ima posebne organoleptične lastnosti, opisane v točki 3.2, ki mu dajejo prijeten, svež, mlečen, nekoliko kisel (pH med 5,6 in 6,2) ter rahlo maslen in saden vonj in okus, ki sta zelo cenjena, če se uživa brez dodatkov; |
| --- | --- |

—

ima posebne organoleptične lastnosti, opisane v točki 3.2, ki mu dajejo prijeten, svež, mlečen, nekoliko kisel (pH med 5,6 in 6,2) ter rahlo maslen in saden vonj in okus, ki sta zelo cenjena, če se uživa brez dodatkov;

| — | njegova sestava ohranja večino sestavin mleka, iz katerega je narejen, zato vsebuje veliko beljakovin, maščob (če je uporabljeno polnomastno mleko) in pepela ter še vedno nekaj sladkorjev ter |
| --- | --- |

—

njegova sestava ohranja večino sestavin mleka, iz katerega je narejen, zato vsebuje veliko beljakovin, maščob (če je uporabljeno polnomastno mleko) in pepela ter še vedno nekaj sladkorjev ter

| — | poleg kazeina vsebuje tudi visoko koncentracijo sirotkinih beljakovin, zaradi česar ima visoko vsebnost vlage (med 52 % in 66 %), dobro vezljivost in nizko tališče, kar omogoča enostavno rezanje, da se lahko uživa brez dodatkov ali pakira v kosih, zato je idealen za uporabo pri izdelavi najbolj znanih madeirskih samostanskih slaščic ter sodobnih tort in peciva. |
| --- | --- |

—

poleg kazeina vsebuje tudi visoko koncentracijo sirotkinih beljakovin, zaradi česar ima visoko vsebnost vlage (med 52 % in 66 %), dobro vezljivost in nizko tališče, kar omogoča enostavno rezanje, da se lahko uživa brez dodatkov ali pakira v kosih, zato je idealen za uporabo pri izdelavi najbolj znanih madeirskih samostanskih slaščic ter sodobnih tort in peciva.

Živinoreja na Madeiri sega v čas prve naselitve otoka, okoli leta 1425, ko je živina prispela na otok s prvimi naseljenci. Prve omembe proizvodnje sira na otoku segajo v konec 18. stoletja, ko so v Funchalu od vrat do vrat prodajali sveže sire iz kravjega mleka in maslo. V knjigah prihodkov in odhodkov, ki so jih vodili otoški samostani, so zapisani tudi podatki o nakupu lokalnega sira requeijão za pripravo queijadas (sladkih sirovih kolačkov) in drugih značilnih sladic, ki se pripravljajo ob praznikih.

requeijão

queijadas

Sedanji proizvajalci pripovedujejo, da so njihovi stari starši od začetka 20. stoletja na gorskih območjih civilnih župnij Santo Antonio da Serra, Camacha in Gaula začeli proizvajati svež mlečni izdelek z uporabo osnovnih postopkov, ki so jih skozi stoletja ohranjali živinorejci in leiteiros (prodajalci surovega mleka od vrat do vrat), da bi uporabili mleko, ki se je skisalo.

leiteiros

Sprva se je za izdelavo uporabljal tako imenovani soro (sirotka), pridobljen iz kravjega mleka, ki so ga živinorejci odvažali v obrate za posnemanje mleka, razpršene po vsem otoku, da so smetano lahko posneli, zbrali in poslali v tovarno, zgrajeno leta 1895 v civilni župniji Santo da Serra, kjer so iz nje izdelovali maslo za izvoz, soro pa so vračali živinorejcem, da so ga uporabili za prehrano ljudi in živali.

soro

soro

Tako imenovani soro, ki je bil pravzaprav posneto mleko, saj je vseboval vse beljakovine in druge sestavine mleka, se je naravno skisal, zato so ga nekateri živinorejci, da bi ga lahko uporabili, začeli „kuhati“, dokler ni nastala sirnina, ki so jo nato zbrali in stisnili v bombažne krpe ter iz nje oblikovali majhne bolas ali pães za lastno porabo.

soro

bolas

pães

Zaradi prestrukturiranja mlečne industrije okoli leta 1936, ki je bilo posledica upada izvoza masla, so na otoku zaprli obrate za posnemanje mleka, zato so nekateri proizvajalci začeli uporabljati polnomastno kravje mleko za izdelavo pães de requeijão, po katerih je bilo zdaj poleg lastne porabe tudi lokalno povpraševanje. Tradicionalni proizvodni proces lokalnih sirarjev se je prenašal iz rod v rod, v drugi polovici 20. stoletja pa so ga izpopolnili, da bi zagotovili skladnost s pravili in predpisi, ki so urejali obrtno proizvodnjo sira.

pães de requeijão

Ker se je sprva za izdelavo sira uporabljal takrat imenovani soro, so lokalni sirarji svoj izdelek poimenovali requeijão; to ime so uporabljali vse do konca 20. stoletja, ko so morali sprejeti izraza „Requeijão Madeirense“ ali „Requeijão da Madeira“, da bi ga ločili od sira requeijão od drugod, ki se dejansko izdeluje iz sirotke, pridobljene pri proizvodnji različnih vrst sira.

soro

requeijão

requeijão

Zaradi svoje kakovosti je „Requeijão da Madeira“ zelo iskan med potrošniki ter lokalnimi peki in gostinci, saj se lahko uživa brez dodatkov ali pa se uporablja za pripravo različnih tradicionalnih in sodobnih madeirskih tort in peciva, katerih glavna sestavina je „Requeijão da Madeira“, zlasti zelo tradicionalnih madeirskih queijadas. „Requeijão da Madeira“ se prodaja v specializiranih obratih in velikih prodajalnah na drobno na otoku Madeira.

queijadas

V zadnjih letih se je njegov sloves med slaščičarji, novinarji in tistimi, ki se zanimajo za madeirsko etnografijo in kulinariko, še povečal, kar dokazujejo številni članki v nacionalnih tiskanih medijih in drugih publikacijah, ki omenjajo „Requeijão da Madeira“, kot so članek „Moro numa ilha subtropical“ (Živim na subtropskem otoku), ki ga je napisala Alexandra Prado Coelho in je bil objavljen v izdaji „Volta às Ilhas“ (Okoli otokov) revije Fugas časopisa Público maja 2016, članek „Madeira para todos os bolsos“ (Madeira za vsak proračun), ki ga je napisal Tiago Pais in je bil objavljen v časopisu Observador junija 2017, stran „Sobremesas e doçaria típica da Madeira“ (Sladice in sladkarije, značilne za Madeiro), ki jo je novembra 2017 objavila restavracija MadMarket, in publikacija Gastronomia Tradicional – O Requeijão de massa, objavljena aprila 2017 kot del zbirke periodičnih publikacij Etnografskega muzeja Madeire.

„

„

„

,

To, da je tako iskan in priznan, je posledica želje, da bi izvedeli več o tem posebnem madeirskem proizvodu z značilnimi organoleptičnimi lastnostmi in edinstveno konsistenco, ki izhajajo iz dejstva, da „Requeijão da Madeira“ ni običajen requeijão in običajen sir.

requeijão

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/queijos-e-produtos-lacteos/1116-requeijao-da-madeira

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/67

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 264/12)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Achill Island Sea Salt“

EU št.: PDO-IE-02652 – 23. december 2020

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Achill Island Sea Salt“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Irska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 2.6 Sol

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Achill Island Sea Salt“ je ime morske soli, pridobljene iz voda, ki obdajajo otok Achill, grofija Mayo, Irska. Sol „Achill Island Sea Salt“ ima mehko kosmičasto strukturo, je kristalno bela, ima koncentrirano slan okus ter ne vsebuje dodatkov in konzervansov. Zaradi strukture mehkih kosmičev se sol zlahka razgradi in stopi v hrano in tako hitro izboljša njen okus.

Podatki v certifikatu o analizi soli „Achill Island Sea Salt“ lahko odstopajo za ±20 % od podatkov v spodnji preglednici:

| Analiza soli „Achill Island Sea Salt“ |
| --- |
| Element | Mg/kg |
| As | arzen | < 0,01 |
| B | bor | 6,9 |
| Cd | kadmij | < 0,040 |
| Ca | kalcij | 682 |
| Cr | krom | < 0,20 |
| Co | kobalt | < 0,050 |
| Cu | baker | < 0,10 |
| Fe | železo | 1,3 |
| Pb | svinec | < 0,050 |
| Mg | magnezij | 5 690 |
| Mn | mangan | < 0,10 |
| Ni | nikelj | < 0,20 |
| K | kalij | 3 000 |
| Se | selen | < 5,0 |
| Na | natrij | 364 000 |
| Zn | cink | 0,86 |

Analiza soli „Achill Island Sea Salt“

Element

Mg/kg

As

arzen

< 0,01

B

bor

6,9

Cd

kadmij

< 0,040

Ca

kalcij

682

Cr

krom

< 0,20

Co

kobalt

< 0,050

Cu

baker

< 0,10

Fe

železo

1,3

Pb

svinec

< 0,050

Mg

magnezij

5 690

Mn

mangan

< 0,10

Ni

nikelj

< 0,20

K

kalij

3 000

Se

selen

< 5,0

Na

natrij

364 000

Zn

cink

0,86

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Naravno pridobljena morska sol iz Atlantskega oceana

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi procesi pobiranja, izhlapevanja, kristalizacije in sušenja se izvajajo na določenem območju in pod nadzorovanimi pogoji, da se zagotovi pridobivanje doslednega in visokokakovostnega končnega proizvoda.

Proizvodni postopki vključujejo:

| — | črpanje morske vode z določenega zbirnega mesta v vakuumsko cisterno, |
| --- | --- |

—

črpanje morske vode z določenega zbirnega mesta v vakuumsko cisterno,

| — | prevoz zbrane morske vode v proizvodni obrat, |
| --- | --- |

—

prevoz zbrane morske vode v proizvodni obrat,

| — | filtriranje morske vode z uporabo po meri zasnovanega filtrirnega sistema, |
| --- | --- |

—

filtriranje morske vode z uporabo po meri zasnovanega filtrirnega sistema,

| — | izhlapevanje morske vode v zaprtem sistemu pod tlakom, |
| --- | --- |

—

izhlapevanje morske vode v zaprtem sistemu pod tlakom,

| — | kristalizacija koncentrirane raztopine slanice v odprti posodi za kristalizacijo; |
| --- | --- |

—

kristalizacija koncentrirane raztopine slanice v odprti posodi za kristalizacijo;

| — | ročno pobiranje kosmičev morske soli, |
| --- | --- |

—

ročno pobiranje kosmičev morske soli,

| — | sušenje kosmičev morske soli v sušilnem sistemu z nadzorovano temperaturo.
  Sol „Achill Island Sea Salt“ je pridobljena iz čiste morske vode, v nobeni fazi proizvodnega postopka se ne dodaja dodatna morska sol ali kamena sol. |
| --- | --- |

—

sušenje kosmičev morske soli v sušilnem sistemu z nadzorovano temperaturo.

Sol „Achill Island Sea Salt“ je pridobljena iz čiste morske vode, v nobeni fazi proizvodnega postopka se ne dodaja dodatna morska sol ali kamena sol.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ni relevantno.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ni relevantno.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Otok Achill je največji irski otok ob zahodni obali grofije Mayo.

Razteza se na površini 140 kvadratnih kilometrov in ima 128 km obale, njegovi koordinati pa sta S 53°57'50,0724'' in Z 10°0'10.9116''.

V smeri od vzhoda proti zahodu meri 20 km, od severa proti jugu pa 18 km, s celino pa je povezan z mostom na jugovzhodnem delu, ki je znan pod imenom Achill Sound. Achill Sound je na jugu širok približno 270 metrov, na severu pa približno 6 km.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Otok Achill leži v Atlantskem oceanu, ki ima med vsemi petimi oceanskimi bazeni največjo slanost (3,5 %). Organ za varstvo morskega ribištva (Sea Fisheries Protection Authority), vode, ki obdajajo otok Achill, dosledno ocenjuje kot razred A mednarodne kakovosti lupinarjev (Grade A International Shellfish Quality), tj. najčistejše v morju. Velika mesta ali težka industrija zaradi njegove podeželske lege na te vode nimajo vpliva. Območje, kjer se voda zbira na zmerno zaščiteni severni obali, je idealno zaradi boljše kakovosti in konsistence morske vode.

Morska voda, ki se uporablja za proizvodnjo soli „Achill Island Sea Salt“, se zbira na severni strani otoka na koordinatah pomola The Valley Pier S 54°01′21,3′′, Z 9°57′50,9′′.

Tokovi plimovanja so razmeroma šibki in potekajo v bližini obale, vendar se na morju močno povečajo, saj tokovi na območju Achill Sound dosežejo hitrost do približno 7 m/s. Plima je glavna gonilna sila kroženja vode in izmenjave vode v obalnih vodah. Plimovanje vzdolž obale poteka od južne smeri in teče skozi območje Achill Sound na severu otoka. Na obseg in hitrost plimovanja vpliva cikel plimovanja, ki se razlikuje med spomladanskim plimovanjem ter plimovanjem ob mlaju in ščipu (Aqua-Fact, 2003). To plimovanje vzdržuje ravnotežje mineralov v sledeh, ki prispevajo k vsebnosti mineralov in posledično k značilnemu slanemu okusu soli „Achill Island Sea Salt“.

Sol „Achill Island Sea Salt“ ne vsebuje dodatkov ali konzervansov, metoda pridobivanja pa omogoča ohranitev več kot 20 elementov v sledovih, ki so naravno prisotni v morski vodi. Sol „Achill Island Sea Salt“ ima značilen okus in videz, nanj pa vpliva čistost morske vode, ki jo je organ za varstvo morskega ribištva ocenil kot razred A mednarodne kakovosti lupinarjev, pri čemer je upošteval tudi vsebnost mineralov in način pridobivanja. Vsebnost mineralov v morski vodi prispeva k dokazljivo značilni teksturi in koncentriranemu slanemu okusu soli „Achill Island Sea Salt“. Sol „Achill Island Sea Salt“ je po naravnem videzu kristalno bele barve. Nepravilna oblika in različne velikosti kosmičev soli ter mehka tekstura so posledica postopka pobiranja morske soli, pri katerem morska voda počasi hlapi s segrevanjem, kar omogoča kristalizacijo kosmičev morske soli. Ta postopek izvajajo usposobljeni pobiralci soli, ki zagotavljajo, da je pridobljena sol najvišje kakovosti, pri čemer upoštevajo ustrezen čas in temperaturo, da sol dobi edinstveno obliko in teksturo. Poleg tega je za pobiranje kosmičev morske soli potrebna pazljivost in spretnost, da se ohrani tekstura kosmičev. Vsak član osebja se usposobi za pridobivanje pravilne teksture, velikosti in oblike kosmičev soli. To je predmet programa usposabljanja, ki vključuje praktične predstavitve pravilnega pobiranja morske soli ter pravilnega nadzora temperature in časa, kar je bistveno za pridobivanje želenih kosmičev morske soli. Pri usposabljanju so osebju predstavljeni tudi primeri pravilne in nepravilne teksture in velikosti kosmičev. Vse osebje upošteva standardne operativne postopke za doseganje dosledne kakovosti vseh ukrepov.

Morska sol se je v preteklosti na otoku Achill pobirala in pridobivala do zgodnjega 19. stoletja, dokaze o tem pa je mogoče najti v zbirki zemljevidov M. MacKenzie: Maritime Survey of Ireland iz leta 1776 in zemljevidu otoka Achill iz leta 1809 (Bald’s Map of Achill Island), v katerih sta izraza Salt Point in Salt Pans (solna točka in solni bazeni) jasno navedena v kraju Polranny na območju Achill Sound. Domneva se, da se je pridobivanje soli v začetku 19. stoletja ustavilo iz različnih razlogov, predvsem zaradi pomanjkanja hrane in široke razpoložljivosti cenejše industrijsko proizvedene soli.

M. MacKenzie: Maritime Survey of Ireland

Salt Point

Salt Pans

Morje je več generacij bilo življenjska sila skupnosti na otoku Achill. Bogate ribolovne vode so oskrbovale lokalno skupnost, ki se je z njimi preživljanja in ustvarila način življenja. Sol kot naravni konzervans je bila bistvena sestavina ribiške industrije, saj je sredstvo za konzerviranje, shranjevanje in uživanje.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

https://www.gov.ie/pdf/?file=https://assets.gov.ie/100780/7edb4c2b-0763-4bb7-bb9d-5051d5cefb8b.pdf#page=null

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

Popravki

| 27.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 264/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 264/70

---

Popravek Javnega razpisa za zbiranje predlogov – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 – ReferNet – evropska mreža strokovnega znanja na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja, ki jo upravlja Cedefop

(
  Uradni list Evropske unije C 243 z dne 10. julija 2023
  )

(2023/C 264/13)

| 1. | Stran 8, točka 4. „Rok“: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Prijave za okvirni sporazum o partnerstvu in posebni sporazum za ukrep ReferNet za leto 2024 je treba vložiti najpozneje do 22. septembra 2023.“

se glasi:

„Prijave za okvirni sporazum o partnerstvu in posebni sporazum za ukrep ReferNet za leto 2024 je treba vložiti najpozneje do 6. oktobra 2023.“

| 2. | Stran 8, točka 5. „Dodatne informacije“: |
| --- | --- |

2.

Stran 8, točka 5. „Dodatne informacije“:

besedilo:

„Podrobnosti o razpisu za zbiranje predlogov, obrazec za prijavo in priloge k njemu bodo od 10. julija 2023 na voljo na spletni strani Cedefopa na naslednjem naslovu:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement“

se glasi:

„Podrobnosti o razpisu za zbiranje predlogov, obrazec za prijavo in priloge k njemu so od 10. julija 2023 na voljo na spletni strani Cedefopa na naslednjem naslovu:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement“.

---