# Jurnalul Oficial C 264/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 264 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6627 iulie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 264

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6627 iulie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 264/01 | Comunicare a Comisiei – Orientări privind strategiile și planurile de adaptare ale statelor membre | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 264/01

Comunicare a Comisiei – Orientări privind strategiile și planurile de adaptare ale statelor membre

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2023/C 264/02 | Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului | 32 |
| 2023/C 264/03 | Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1500 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1495 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului | 34 |
| 2023/C 264/04 | Decizia Consiliului din 25 iulie 2023 de numire a unui supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Ungaria | 35 |
| 2023/C 264/05 | Decizia Consiliului din 25 iulie 2023 de numire a unui supleant în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru Țările de Jos | 37 |
| 2023/C 264/06 | Decizia Consiliului din 25 iulie 2023 de numire a unui membru și a unui supleant în Consiliul de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru Ungaria | 39 |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 264/07 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 41 |
| 2023/C 264/08 | Rata de schimb a monedei euro – 26 iulie 2023 | 42 |
| | Oficiul European pentru Selecţia Personalului |
| 2023/C 264/09 | Anunț de concurs general | 43 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2023/C 264/02

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

32

2023/C 264/03

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1500 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1495 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

34

2023/C 264/04

Decizia Consiliului din 25 iulie 2023 de numire a unui supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Ungaria

35

2023/C 264/05

Decizia Consiliului din 25 iulie 2023 de numire a unui supleant în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru Țările de Jos

37

2023/C 264/06

Decizia Consiliului din 25 iulie 2023 de numire a unui membru și a unui supleant în Consiliul de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru Ungaria

39

Comisia Europeană

2023/C 264/07

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

41

2023/C 264/08

Rata de schimb a monedei euro – 26 iulie 2023

42

Oficiul European pentru Selecţia Personalului

2023/C 264/09

Anunț de concurs general

43

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 264/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 44 |
| 2023/C 264/11 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 63 |
| 2023/C 264/12 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 67 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 264/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

44

2023/C 264/11

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

63

2023/C 264/12

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

67

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la Cerere de propuneri deschisă – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 ReferNet –Rețeaua europeană pentru educație și formare profesională (EFP) a Cedefop ( JO C 243, 10.7.2023 ) | 70 |

Rectificări

Rectificare la Cerere de propuneri deschisă – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 ReferNet –Rețeaua europeană pentru educație și formare profesională (EFP) a Cedefop ( JO C 243, 10.7.2023 )

( JO C 243, 10.7.2023 )

70

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

Orientări privind strategiile și planurile de adaptare ale statelor membre

(2023/C 264/01)

Cuprins

| Introducere | 2 |
| --- | --- |

| Principalele caracteristici ale politicii de adaptare | 3 |
| --- | --- |

| Etape-cheie în elaborarea sau actualizarea strategiilor/planurilor de adaptare | 4 |
| --- | --- |

| Etapa 1: | stabilirea cadrului instituțional și asigurarea implicării părților interesate | 4 |
| --- | --- | --- |

Etapa 1:

| Etapa 2: | efectuarea de evaluări ale riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice | 9 |
| --- | --- | --- |

Etapa 2:

| Etapa 3: | identificarea și ierarhizarea opțiunilor de adaptare | 15 |
| --- | --- | --- |

Etapa 3:

| Etapa 4: | elaborarea unui plan de acțiune și punerea în aplicare a acțiunilor de adaptare | 17 |
| --- | --- | --- |

Etapa 4:

| Etapa 5: | monitorizare și evaluare | 19 |
| --- | --- | --- |

Etapa 5:

| Anexa I | Exemplu de model de strategie de adaptare | 23 |
| --- | --- | --- |

Anexa I

| Anexa II | Noi domenii ale politicii de adaptare | 27 |
| --- | --- | --- |

Anexa II

| Reziliență justă | 27 |
| --- | --- |

| Adaptare inadecvată | 27 |
| --- | --- |

| Soluțiile bazate pe natură | 29 |
| --- | --- |

| Teste de rezistență în domeniul climei | 30 |
| --- | --- |

Introducere

După cum se poate observa din evenimentele extreme recente – incendii forestiere, secete, inundații și valuri de căldură mortale – care au avut loc atât în Europa, cât și în lume, consecințele schimbărilor climatice ne afectează societățile mai mult și mai rapid comparativ cu previziunile oamenilor de știință. Creșterea numărului de fenomene meteorologice extreme și de dezastre naturale are un impact tot mai mare asupra sănătății fizice și mintale a oamenilor, asupra restului naturii și asupra activelor economice. În cel de-al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) (1) se afirmă că „adaptarea globală este predominant lentă, compartimentată și progresivă” și „chiar și în condițiile în care reducerile de emisii sunt suficiente pentru a îndeplini obiectivele Acordului de la Paris, va fi necesară o adaptare transformațională” (2).

Din păcate, aceste evenimente, precum și raportul IPCC au evidențiat, de asemenea, lipsa de pregătire și disproporția dintre amenințările climatice și mecanismele și structurile de răspuns existente. Deși există incertitudini în ceea ce privește estimarea riscurilor climatice viitoare, modul în care arată finalul jocului din punctul de vedere al temperaturii până în 2100 – bine, rău sau urât – nu schimbă cu adevărat opțiunile cu care se confruntă în prezent elaborarea politicilor de adaptare la schimbările climatice. Pentru a spori gradul de pregătire a societății în perspectiva intensificării efectelor schimbărilor climatice, este clar că sectorul public trebuie să aibă un rol și mai important în reziliența la schimbările climatice și în realizarea investițiilor durabile care sunt necesare. De asemenea, este necesar să se dezvolte și să se stabilească în continuare condițiile de reglementare și capacitățile de planificare adecvate, astfel încât diferiții actori și diferitele piețe să le poată urma cu încredere și certitudine și să își canalizeze investițiile către reziliență.

Strategia europeană de adaptare din 2013 a încurajat toate statele membre ale UE să adopte strategii de adaptare cuprinzătoare. De asemenea, Comisia a publicat orientări privind elaborarea de strategii de adaptare pentru a ajuta statele membre ale UE să își pregătească strategiile de adaptare. Între 2013 și 2018, numărul statelor membre ale UE cu strategii de adaptare a crescut considerabil de la 15 la 25, iar până în 2020 toate statele membre ale UE își pregătiseră strategiile. Totuși, acestea variază foarte mult în ceea ce privește domeniul de aplicare, rezultatele și metoda de execuție.

Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice din 2018 abordează adaptarea la schimbările climatice în două moduri. În primul rând, sunt stabilite obligațiile actuale de raportare pentru statele membre ale UE în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice. În al doilea rând, se prevede că fiecare stat membru al UE trebuie să stabilească în planul său național integrat privind energia și clima, după caz, alte obiective și ținte, inclusiv, printre alte dimensiuni, obiective de adaptare.

Pentru a răspunde evoluției situației și schimbărilor structurale persistente, noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice (2021) a subliniat un nivel mai ridicat de ambiție și a fost extinsă pentru a acoperi noi domenii și priorități pentru a contribui la parcursul UE către reziliența la schimbările climatice, solicitând o revizuire a Orientărilor din 2013 privind dezvoltarea strategiilor de adaptare.

De asemenea, în iulie 2021, a intrat în vigoare Legea europeană a climei . În timp ce, anterior, obligațiile prevăzute în Regulamentul privind guvernanța în ceea ce privește adaptarea erau mai degrabă de natură procedurală, Legea climei a stabilit o „îndatorire” de adaptare. Mai precis, aceasta a stabilit cerința de a asigura progrese continue în ceea ce privește consolidarea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice, în conformitate cu articolul 7 din Acordul de la Paris. Legea climei conține dispoziții privind strategiile și planurile naționale de adaptare (alături de nivelul Uniunii) și exprimă așteptările în ceea ce privește calitatea unei politici de adaptare și rezultatele acesteia. Aceasta impune Comisiei să evalueze periodic coerența măsurilor naționale relevante cu progresele înregistrate în materie de adaptare și să emită recomandări în cazul în care constată că măsurile luate de un stat membru al UE sunt incompatibile cu asigurarea progreselor în ceea ce privește consolidarea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice.

În conformitate cu aceste dispoziții, scopul prezentelor orientări este:

| — | să ofere sprijin statelor membre ale UE în ceea ce privește revizuirea strategiilor proprii de adaptare și elaborarea/revizuirea planurilor proprii de adaptare pentru a răspunde provocărilor legate de adaptare cu care se confruntă, ținând seama de diferențele dintre structurile lor administrative și de căile de planificare a adaptării pe care le-au adoptat deja; |
| --- | --- |

—

să ofere sprijin statelor membre ale UE în ceea ce privește revizuirea strategiilor proprii de adaptare și elaborarea/revizuirea planurilor proprii de adaptare pentru a răspunde provocărilor legate de adaptare cu care se confruntă, ținând seama de diferențele dintre structurile lor administrative și de căile de planificare a adaptării pe care le-au adoptat deja;

| — | să evidențieze principalele caracteristici care sunt esențiale pentru asigurarea unei politici și a unor rezultate de calitate în materie de adaptare. Întrucât impactul schimbărilor climatice necesită un răspuns mai sistemic și mai urgent, strategiile și planurile de adaptare care nu integrează toate domeniile de politică și nu sunt integrate în procesul decizional la toate nivelurile nu mai constituie mijloace suficiente pentru a realiza acest lucru. Prin urmare, principiile se aplică cadrului național general de politică de adaptare, în timp ce strategiile și planurile de adaptare sprijină obținerea unor rezultate bune în materie de adaptare; |
| --- | --- |

—

să evidențieze principalele caracteristici care sunt esențiale pentru asigurarea unei politici și a unor rezultate de calitate în materie de adaptare. Întrucât impactul schimbărilor climatice necesită un răspuns mai sistemic și mai urgent, strategiile și planurile de adaptare care nu integrează toate domeniile de politică și nu sunt integrate în procesul decizional la toate nivelurile nu mai constituie mijloace suficiente pentru a realiza acest lucru. Prin urmare, principiile se aplică cadrului național general de politică de adaptare, în timp ce strategiile și planurile de adaptare sprijină obținerea unor rezultate bune în materie de adaptare;

| — | să ofere un exemplu de model cu o structură a strategiei care să faciliteze accesul și compararea acestor strategii și să asigure o imagine de ansamblu comparabilă a stadiului de pregătire și a acțiunilor planificate la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

să ofere un exemplu de model cu o structură a strategiei care să faciliteze accesul și compararea acestor strategii și să asigure o imagine de ansamblu comparabilă a stadiului de pregătire și a acțiunilor planificate la nivelul UE;

| — | să consolideze politica de adaptare cu noi domenii. |
| --- | --- |

—

să consolideze politica de adaptare cu noi domenii.

Pe lângă aceste orientări, instrumentul de sprijin pentru adaptare (AST), dezvoltat și întreținut de Agenția Europeană de Mediu (AEM), oferă o mai mare profunzime a detaliilor și exemple bune de principii, procese și opțiuni de punere în aplicare pentru a depăși sfera acoperită de orientări.

Căi concrete de adaptare și demonstrații ale soluțiilor transformatoare sunt, de asemenea, dezvoltate împreună cu autoritățile regionale din întreaga Europă prin intermediul misiunii Orizont Europa privind adaptarea la schimbările climatice, lansată în septembrie 2021.

Principalele caracteristici ale politicii de adaptare

Sunt necesare strategii și planuri solide de adaptare pentru a se asigura că pregătirea societală, politică și economică avansează constant (în conformitate cu Legea europeană a climei) și urmărește să fie cu un pas înaintea crizei climatice (justificarea practică finală). Acestea fiind spuse, reușita punerii în aplicare a strategiilor și a planurilor este determinată de angajamentul părților interesate și de resursele de care dispun. Următoarele caracteristici sunt esențiale pentru (re)elaborarea unor strategii și planuri de adaptare solide, susținute de un cadru juridic favorabil, și pentru elaborarea unei politici de adaptare de înaltă calitate.

Unele dintre aceste caracteristici reprezintă elementele fundamentale ale politicii de adaptare, în timp ce altele se referă mai mult la procese și mijloace. Împreună, acestea reprezintă un set de condiții prealabile necesare pentru a obține un rezultat de înaltă calitate în materie de adaptare, cu un răspuns mai amplu, mai rapid și mai sistemic la schimbările climatice.

Ce (elemente fundamentale)

| 1. | Cadre juridice care stabilesc „îndatorirea de adaptare” la nivel național, inclusiv obiective de adaptare (sectoriale) obligatorii și actualizate periodic pentru a măsura progresele generale în ceea ce privește consolidarea rezilienței la impactul schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instituirea de strategii și planuri de adaptare actualizate periodic, care definesc politica generală de adaptare și punerea sa în aplicare la nivel strategic și operațional (în conformitate cu obiectivele de adaptare de la punctul 1 de mai sus). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prioritățile politicii de adaptare, identificând sectoarele sau domeniile care urmează să fie implicate și acoperite de planificarea adaptării și efectele sau riscurile care trebuie abordate în planificarea adaptării. Prioritățile ar trebui stabilite ținând cont de ordinea țintelor și a obiectivelor, urmate de căi clare de adaptare care să stabilească procesul de realizare a acestora prin succesiunea de opțiuni și acțiuni
  (reflectate în strategiile și planurile de adaptare de la punctul 2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evaluări solide și actualizate periodic ale impactului schimbărilor climatice și ale vulnerabilității, bazate pe cele mai recente date științifice în domeniul climei, pentru a identifica populațiile, infrastructura (activele) și sectoarele (activitățile) esențiale deosebit de vulnerabile la schimbările climatice, stabilind direcția strategică generală a politicii de adaptare și informând în permanență factorii de decizie (incluse la punctele 1, 2 și 3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Testul de rezistență a infrastructurii și sistemelor (critice) ca o contribuție esențială la evaluările riscurilor legate de schimbările climatice (inclusă la punctul 4). |
| --- | --- |

5.

Cum (procese și mijloace)

| 6. | Personal și resurse financiare suficiente și competente în toate instituțiile și departamentele administrative conexe pentru coordonarea activităților și punerea în aplicare a acțiunilor la toate nivelurile de guvernanță (național, regional, local). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Implicarea tuturor părților interesate relevante (sectorul privat, ONG-uri, anumite comunități etc.) care sunt deosebit de expuse/vulnerabile și/sau care dețin cunoștințe/resurse/capacități pentru a încuraja și/sau a pune în aplicare măsurile de adaptare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Coordonarea și integrarea pe mai multe niveluri, atât pe orizontală (de exemplu, la nivelul ministerelor), cât și pe verticală (de exemplu, cu alte niveluri ale administrației publice), atunci când se planifică și se pun în aplicare acțiuni de adaptare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Monitorizarea și evaluarea continuă a punerii în aplicare a măsurilor de adaptare care să acopere procesele, precum și efectele și rezultatele și să dispună de instrumentele necesare. Infrastructura pentru monitorizarea rezultatelor adaptării poate avea sinergii importante cu alerta timpurie. |
| --- | --- |

9.

Etape-cheie în elaborarea sau actualizarea strategiilor/planurilor de adaptare

Figura 1

Prezentare generală a etapelor pregătitoare ale elaborării sau actualizării strategiei/planului de adaptare

Image 1

| Sursă: | Comisia Europeană. |
| --- | --- |

Sursă:

Etapele principale ale elaborării sau actualizării strategiilor și planurilor de adaptare sunt rezumate în figura 1, înaintea secțiunilor mai detaliate de mai jos.

Etapa 1:
     
  stabilirea cadrului instituțional și asigurarea implicării părților interesate

| Etapa 1 din orientări va contribui la:






  — | pregătirea procesului pentru strategiile de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

Etapa 1 din orientări va contribui la:

—

pregătirea procesului pentru strategiile de adaptare la schimbările climatice;

| — | constituirea de cadre instituționale care să implice părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

—

constituirea de cadre instituționale care să implice părțile interesate relevante;

| — | implicarea administrațiilor subnaționale; |
| --- | --- |

—

implicarea administrațiilor subnaționale;

| — | mobilizarea resurselor pentru adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

mobilizarea resurselor pentru adaptarea la schimbările climatice;

| — | comunicarea necesității de adaptare; |
| --- | --- |

—

comunicarea necesității de adaptare;

| — | includerea politicii privind clima în politicile sectoriale (integrare). |
| --- | --- |

—

includerea politicii privind clima în politicile sectoriale (integrare).

Consolidarea ambiției și a eficacității politicilor, strategiilor și planurilor de adaptare la schimbările climatice este esențială, având în vedere impactul tot mai mare al schimbărilor climatice în întreaga Uniune Europeană (UE).

Prima etapă a consolidării ambiției ar putea fi adoptarea unui cadru juridic („Legea climei”) pentru ca politica națională în domeniul climei să stabilească obiective de adaptare obligatorii și actualizate prin care să se măsoare progresele generale înregistrate în ceea ce privește consolidarea rezilienței. Legislația națională în domeniul climei poate oferi, de asemenea, un sprijin suplimentar cadrelor de politică de adaptare stabilite în strategiile și în planurile de adaptare.

Pentru a sprijini obținerea unor rezultate bune în materie de adaptare, strategiile și planurile trebuie actualizate periodic (3). De asemenea, în aceste documente este necesar să se pună un accent mai mare pe includerea adaptării la schimbările climatice în alte politici din sectoarele relevante, denumită și „integrare” (4), punând în același timp mai clar accentul pe rezultatele directe ale eforturilor de adaptare.

Prin urmare, implicarea tuturor nivelurilor de guvernare și a societății civile este esențială pentru elaborarea unei strategii și/sau a unui plan eficace de adaptare la schimbările climatice. Pentru elaborarea, coordonarea și punerea în aplicare a strategiilor și planurilor de adaptare, este esențial să se dispună de personal calificat, de instrumente tehnice și de resurse financiare suficiente în toate componentele instituțiilor și departamentelor administrative conexe de la toate nivelurile de guvernanță (național, regional, local).

Asigurarea coordonării între statele membre ale UE învecinate este esențială pentru măsuri de adaptare eficace în zonele de frontieră, în care expunerea la riscuri nu este limitată doar la o parte a frontierei, ci afectează ambele state membre ale UE învecinate. Din acest motiv, măsurile de adaptare în regiunile de frontieră pot fi eficace numai atunci când sunt instituite în comun.

Etapa 1.a:   obținerea de sprijin la nivel înalt

Sprijinul politic la nivel înalt, și anume din partea cabinetului prim-ministrului, este un factor semnificativ care contribuie la mobilizarea și implicarea actorilor guvernamentali și ai societății civile în integrarea adaptării la schimbările climatice. Acesta asigură, de asemenea, un angajament la nivel înalt și pe termen lung față de politicile, strategiile și planurile de adaptare.

Etapa 1.b:   instituirea procesului

—   Instituirea unui grup operativ interdepartamental național pentru adaptare

Strategiile de adaptare sunt instrumente esențiale pentru îmbunătățirea gradului de pregătire a societății împotriva efectelor inevitabile ale schimbărilor climatice și care protejează populațiile și sectoarele cele mai vulnerabile și afectate. Aceste strategii trebuie să ofere o bază pentru o acțiune coordonată la nivel guvernamental. Pentru a asigura implicarea necesară și reușita integrării adaptării la schimbările climatice în diferite politici sectoriale, se propune crearea și coordonarea unui grup operativ sau a unui comitet interdepartamental în cadrul cabinetului prim-ministrului (sau echivalent). Acest grup ar trebui să fie responsabil de supravegherea elaborării strategiei și/sau a planului de adaptare la schimbările climatice. De asemenea, ar trebui să i se acorde un mandat clar pentru a gestiona punerea în aplicare a planului.

Ministerele și/sau agențiile legate de sectoarele cu un risc crescut de impact al schimbărilor climatice ar trebui să fie identificate și implicate în acest grup operativ. Printre principalele ministere care trebuie implicate se numără cele din domenii precum schimbările climatice, mediul/natura, sănătatea publică, protecția civilă/afacerile interne, infrastructura, energia, afacerile economice/finanțele, agricultura, silvicultura, pescuitul, gospodărirea apei și ocuparea forței de muncă și afacerile sociale. De asemenea, ar trebui să fie implicați actorii transfrontalieri pentru a asigura acțiuni coordonate între statele membre ale UE învecinate în regiunile de frontieră. Se recomandă fiecărei administrații identificate să numească un „responsabil cu adaptarea” pentru a asigura implicarea continuă a ministerelor respective în planificarea adaptării.

—   Implicarea nivelului de guvernanță regional și local

Expresia „gândiți la nivel mondial, acționați la nivel local” devine din ce în ce mai importantă atunci când se discută strategiile și planurile de adaptare la schimbările climatice. Administrațiile locale și regionale sunt factori-cheie ai adaptării, deoarece multe intervenții de adaptare la schimbările climatice au loc la nivel local și regional și, prin urmare, depind de condițiile specifice contextului. Autoritățile locale au un rol esențial în promovarea implicării publice și a acțiunilor locale, întrucât acestea informează cetățenii cu privire la beneficiile adaptării la schimbările climatice pentru regiunea lor. De asemenea, administrațiile locale dispun de multe informații esențiale cu privire la potențialele măsuri localizate de adaptare la schimbările climatice care sunt viabile în zona lor. Prin urmare, grupul operativ interdepartamental pentru adaptare ar trebui să asigure schimburi semnificative cu autoritățile subnaționale pentru a include expertiza acestora în elaborarea politicilor de adaptare și pentru a sprijini activitățile regionale/locale în conformitate cu politica națională de adaptare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită modalităților de implicare a nivelului regional și local de guvernanță. De exemplu, adresându-se asociațiilor regionale sau rețelelor interregionale ale administrațiilor locale, cum ar fi Convenția primarilor, în cadrul cărora peste 11 000 de autorități locale și regionale, reprezentând 341 de milioane de persoane, își pregătesc comunitățile cu privire la modul în care să trăiască pentru a face față consecințelor schimbărilor climatice.

—   Identificarea și implicarea părților interesate

Schimbările climatice vor genera incertitudine și impact în întreaga societate, subliniind importanța pentru grupul operativ interdepartamental de a identifica toate grupurile relevante de părți interesate, inclusiv partenerii sociali și organizațiile societății civile, a căror implicare este necesară pentru a crea măsuri solide de adaptare la schimbările climatice. Participarea părților interesate va spori calitatea procesului decizional pentru adaptarea la schimbările climatice prin asigurarea asumării procesului de către părțile interesate. La rândul său, acest lucru va îmbunătăți calitatea generală a unei strategii sau a unui plan de adaptare la schimbările climatice creat de grupul operativ interdepartamental. Procesul de identificare a grupurilor de părți interesate poate fi sprijinit prin diferențierea între două grupuri de părți interesate – agenții schimbării și cei potențial afectați de schimbările climatice:

| — | Un grup de părți interesate este reprezentat de posibili agenți ai schimbării care pot contribui la eforturile administrațiilor naționale și/sau regionale/locale prin furnizarea de informații, resurse sau capacități suplimentare. Părțile interesate care s-ar încadra în această categorie sunt institutele de cercetare care furnizează sau consolidează baze de cunoștințe privind adaptarea la schimbările climatice, sectorul privat care furnizează informații valoroase privind o mai bună ajustare a politicilor de adaptare sau prin furnizarea de finanțare, actorii transfrontalieri care oferă o mai bună înțelegere a teritoriilor transfrontaliere și a regiunilor de frontieră, precum și organizațiile neguvernamentale, în special organizațiile locale ale societății civile, care contribuie la o mai bună înțelegere a teritoriilor, la punerea în aplicare a măsurilor de adaptare și la comunicarea nevoii de adaptare la schimbările climatice pentru a facilita schimbările la nivel local și regional. |
| --- | --- |

—

Un grup de părți interesate este reprezentat de posibili agenți ai schimbării care pot contribui la eforturile administrațiilor naționale și/sau regionale/locale prin furnizarea de informații, resurse sau capacități suplimentare. Părțile interesate care s-ar încadra în această categorie sunt institutele de cercetare care furnizează sau consolidează baze de cunoștințe privind adaptarea la schimbările climatice, sectorul privat care furnizează informații valoroase privind o mai bună ajustare a politicilor de adaptare sau prin furnizarea de finanțare, actorii transfrontalieri care oferă o mai bună înțelegere a teritoriilor transfrontaliere și a regiunilor de frontieră, precum și organizațiile neguvernamentale, în special organizațiile locale ale societății civile, care contribuie la o mai bună înțelegere a teritoriilor, la punerea în aplicare a măsurilor de adaptare și la comunicarea nevoii de adaptare la schimbările climatice pentru a facilita schimbările la nivel local și regional.

| — | Un alt grup de părți interesate care trebuie incluse în procesul de adaptare la schimbările climatice este reprezentat de cele cu o probabilitate ridicată de a fi afectate de schimbările climatice. Acestea sunt în cea mai mare parte comunități vulnerabile (inclusiv, dar fără a se limita la, persoanele expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă și cele cu afecțiuni preexistente, femeile însărcinate, persoanele strămutate, lucrătorii marginalizați din punct de vedere social, lucrătorii expuși și copiii) sau susținătorii și grupurile de interese care reprezintă aceste comunități vulnerabile care altfel ar fi excluse din procesul de participare. Expunerea inegală și vulnerabilitatea diferitelor regiuni și grupuri socioeconomice la consecințele schimbărilor climatice face și mai dramatice inegalitățile și vulnerabilitățile preexistente. Prin urmare, este esențial să se asigure o tranziție justă care să reducă sarcina inegală a riscului climatic și să asigure o distribuție echitabilă a beneficiilor adaptării. |
| --- | --- |

—

Un alt grup de părți interesate care trebuie incluse în procesul de adaptare la schimbările climatice este reprezentat de cele cu o probabilitate ridicată de a fi afectate de schimbările climatice. Acestea sunt în cea mai mare parte comunități vulnerabile (inclusiv, dar fără a se limita la, persoanele expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă și cele cu afecțiuni preexistente, femeile însărcinate, persoanele strămutate, lucrătorii marginalizați din punct de vedere social, lucrătorii expuși și copiii) sau susținătorii și grupurile de interese care reprezintă aceste comunități vulnerabile care altfel ar fi excluse din procesul de participare. Expunerea inegală și vulnerabilitatea diferitelor regiuni și grupuri socioeconomice la consecințele schimbărilor climatice face și mai dramatice inegalitățile și vulnerabilitățile preexistente. Prin urmare, este esențial să se asigure o tranziție justă care să reducă sarcina inegală a riscului climatic și să asigure o distribuție echitabilă a beneficiilor adaptării.

Separarea conceptuală a acestor două grupuri de părți interesate are scopul de a asigura o acoperire completă din unghiurile necesare, dar suprapunerea dintre acestea ar trebui recunoscută și valorificată. Cu alte cuvinte, persoanele deosebit de vulnerabile la schimbările climatice pot fi, de asemenea, posibili agenți ai schimbării, chiar dacă, în anumite privințe, resursele lor sunt limitate. Acestea pot dispune chiar de resurse, cele mai evidente fiind informațiile despre modul în care sunt experimentate vulnerabilitățile la schimbările climatice și despre eficacitatea probabilă a intervențiilor, care sunt mai puțin accesibile celor care nu se află în poziția lor. În plus, diferențele de gen la nivelul comportamentelor și atitudinilor în ceea ce privește schimbările climatice (5) subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura o participare echilibrată a bărbaților și femeilor la procesul decizional și la punerea în aplicare. Copiii nu sunt incluși în mod obișnuit în procesul decizional public, însă dreptul lor de a participa la acesta în toate aspectele care le afectează viața este, de fapt, un principiu juridic consacrat. Întrucât fiecare generație de copii va moșteni daunele aduse mediului de generațiile anterioare, există un argument deosebit de puternic pentru implicarea grupurilor de vârstă mai tinere (6) în deciziile referitoare la politica privind schimbările climatice.

Se recomandă ca grupul operativ interdepartamental să convină în prealabil asupra rolului părților interesate, în special în cazul părților interesate care cooperează cu administrația națională în ceea ce privește punerea în aplicare a unor măsuri specifice de adaptare.

Etapa 1.c:   mobilizarea resurselor

| Exemplul de caz nr. 1: parteneriat public-privat pentru un nou district rezistent la inundații în Bilbao, Spania
  Districtul „Zorrotzaurre” din Bilbao este situat pe o peninsulă industrială predispusă la inundații. Având în vedere precipitațiile extreme din ce în ce mai mari preconizate pe teritoriul Țării Bascilor în viitor din cauza schimbărilor climatice și a nevoii de noi locuințe pentru a găzdui populația din Bilbao, în prezent se află în desfășurare un proiect major de regenerare urbană pentru a retransforma cartierul Zorrotzaurre într-un nou cartier rezidențial rezistent la inundații. Protecția împotriva inundațiilor include cinci măsuri-cheie: (1) deschiderea canalului Deusto (transformarea peninsulei într-o insulă), (2) asigurarea unui perete de protecție împotriva inundațiilor, (3) ridicarea nivelului solului cu 1,5 metri pentru clădirile noi, (4) instalarea de rezervoare de apă pluvială și (5) asigurarea unor spații publice verzi care să poată absorbi și apele din inundații.
  În vederea realizării acestui proiect de regenerare urbană, a fost instituit un parteneriat public-privat pentru finanțarea și gestionarea planului. Costurile lucrărilor de reamenajare vor fi acoperite de parteneriatul public-privat, adică de proprietarii terenului, în funcție de cota de proprietate a fiecăruia. |
| --- |

Exemplul de caz nr. 1: parteneriat public-privat pentru un nou district rezistent la inundații în Bilbao, Spania

Districtul „Zorrotzaurre” din Bilbao este situat pe o peninsulă industrială predispusă la inundații. Având în vedere precipitațiile extreme din ce în ce mai mari preconizate pe teritoriul Țării Bascilor în viitor din cauza schimbărilor climatice și a nevoii de noi locuințe pentru a găzdui populația din Bilbao, în prezent se află în desfășurare un proiect major de regenerare urbană pentru a retransforma cartierul Zorrotzaurre într-un nou cartier rezidențial rezistent la inundații. Protecția împotriva inundațiilor include cinci măsuri-cheie: (1) deschiderea canalului Deusto (transformarea peninsulei într-o insulă), (2) asigurarea unui perete de protecție împotriva inundațiilor, (3) ridicarea nivelului solului cu 1,5 metri pentru clădirile noi, (4) instalarea de rezervoare de apă pluvială și (5) asigurarea unor spații publice verzi care să poată absorbi și apele din inundații.

În vederea realizării acestui proiect de regenerare urbană, a fost instituit un parteneriat public-privat pentru finanțarea și gestionarea planului. Costurile lucrărilor de reamenajare vor fi acoperite de parteneriatul public-privat, adică de proprietarii terenului, în funcție de cota de proprietate a fiecăruia.

Image 2

Costurile adaptării la schimbările climatice sunt în creștere și se vor accelera în următoarele decenii din cauza imperiozității măsurilor de adaptare. Prin urmare, finanțarea pentru adaptare ar trebui să crească în consecință. De asemenea, ar putea fi util să se identifice costurile preconizate sau deja suportate ale neadaptării (și anume pierderile financiare și daunele asociate schimbărilor climatice), deoarece ar putea justifica realocarea fondurilor existente către adaptare. Totuși, acest lucru poate fi problematic pentru autoritățile locale, regionale și naționale din cauza incertitudinii cu privire la cuantumul fondurilor necesare, având în vedere riscurile și efectele schimbărilor climatice, adesea imprevizibile. Deși ar trebui explorate sursele tradiționale de finanțare publică și privată, se sugerează căutarea unor instrumente de finanțare inovatoare prin cooperarea cu sectorul privat (7). Două exemple de bune practici în materie de instrumente de finanțare inovatoare sunt:

| 1. | parteneriatul public-privat (PPP) pentru măsuri de adaptare la schimbările climatice în Malmo; și |
| --- | --- |

1.

parteneriatul public-privat (PPP) pentru măsuri de adaptare la schimbările climatice în Malmo; și

| 2. | PPP pentru un nou district rezistent la inundații în Bilbao, descris pe scurt în exemplul de caz nr. 1 din caseta de text de mai sus. |
| --- | --- |

2.

PPP pentru un nou district rezistent la inundații în Bilbao, descris pe scurt în exemplul de caz nr. 1 din caseta de text de mai sus.

Deficitul de finanțare a adaptării este evident în special pentru nivelurile inferioare de guvernanță responsabile de punerea în aplicare a majorității măsurilor de adaptare. Pe lângă faptul că finanțarea este dificil de accesat, acest lucru poate fi rezultatul lipsei de capacitate și expertiză internă. Este necesară o asistență specifică chiar și pentru autoritățile locale și regionale de la cel mai mic nivel, pentru a asigura capacitatea și expertiza suficiente necesare atât pentru administrație, cât și pentru punerea în aplicare.

UE finanțează adaptarea la schimbările climatice printr-o gamă largă de instrumente. Acestea includ:

| — | programul LIFE, principalul instrument de finanțare al UE pentru mediu și politici climatice; |
| --- | --- |

—

programul LIFE, principalul instrument de finanțare al UE pentru mediu și politici climatice;

| — | Orizont Europa, principalul program al Uniunii de finanțare pentru cercetare și inovare; |
| --- | --- |

—

Orizont Europa, principalul program al Uniunii de finanțare pentru cercetare și inovare;

| — | Fondul european de dezvoltare regională, în special prin proiectele INTERREG; |
| --- | --- |

—

Fondul european de dezvoltare regională, în special prin proiectele INTERREG;

| — | Fondul de coeziune, prin investiții în mediu și în rețelele transeuropene de transport; |
| --- | --- |

—

Fondul de coeziune, prin investiții în mediu și în rețelele transeuropene de transport;

| — | Fondul pentru o tranziție justă, destinat să atenueze impactul negativ al tranziției pentru teritoriile cele mai afectate de tranziția către neutralitatea climatică și reziliență. |
| --- | --- |

—

Fondul pentru o tranziție justă, destinat să atenueze impactul negativ al tranziției pentru teritoriile cele mai afectate de tranziția către neutralitatea climatică și reziliență.

De asemenea, există multe alte exemple de instrumente de finanțare ale UE care ar putea contribui la finanțarea adaptării. Cu toate acestea, deși fondurile UE pot contribui la finanțarea măsurilor de adaptare într-o anumită măsură, alocarea fondurilor naționale și private este esențială pentru eliminarea deficitului de finanțare a adaptării.

Aceste fluxuri de finanțare ar trebui accelerate, iar bugetele, precum și activitățile ar trebui să implice atât femeile, cât și bărbații la toate nivelurile procesului decizional.

Etapa 1.d:   comunicarea continuă a necesității de adaptare și sensibilizare

Comunitățile din întreaga UE se confruntă cu modele meteorologice extreme și volatile. Decalajul de comunicare în materie de climă dintre mediul academic și guverne, pe de o parte, și comunități, pe de altă parte, poate duce fie la acțiuni incorecte privind adaptarea la schimbările climatice, fie chiar la o lipsă totală de acțiune. O comunicare mai sistemică în domeniul climei ar trebui să sporească gradul de conștientizare într-un limbaj ușor de înțeles. Acest lucru contribuie la pregătirea terenului pentru comunități, pentru ca acestea să ia măsuri și să se implice în măsuri de adaptare la schimbările climatice. Publicul-țintă diferit (și anume sectorul public, comunitățile) necesită mesaje diferite în formate adecvate pentru a crea un apel la acțiune.

—   Clarificarea terminologiei

Crearea unui limbaj comun accesibil tuturor părților interesate este esențială în comunicarea privind adaptarea la schimbările climatice, pentru a crea o înțelegere comună. Glosarul se poate baza pe definițiile convenite la nivel internațional, astfel cum se observă în glosarul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) sau în glosarul IPCC, adaptându-l în același timp la caracteristicile și contextele locale.

—   Comunicarea privind schimbările climatice și necesitatea adaptării

Schimbul de informații cu privire la impactul potențial al schimbărilor climatice și, prin urmare, necesitatea adaptării, precum și a atenuării, reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru consolidarea rezilienței. Aceste mesaje ar trebui să fie perfecționate într-un mod ușor de utilizat și adaptate, atât în ceea ce privește stilul, cât și conținutul, pentru diferitele categorii de public țintă, reflectând rolul lor în politica de adaptare (de exemplu, sectorul privat sau publicul larg), contextul lor (de exemplu, mediul urban sau rural, genul) și vulnerabilitatea și expunerea lor la riscuri. Ar trebui luate în considerare posibilele obstacole în calea accesului la informații și formare. De asemenea, este esențial să se comunice beneficiile măsurilor de adaptare la schimbările climatice pentru a spori acceptarea socială și a încuraja schimbările comportamentale. Totodată, multe măsuri de adaptare au beneficii conexe semnificative, cum ar fi, de exemplu, măsurile de adaptare bazate pe natură care sporesc biodiversitatea și reduc poluarea, crearea de oportunități locale și de locuri de muncă de calitate sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. O oportunitate de comunicare majoră, adesea insuficient utilizată, este reprezentată de beneficiile generate de adaptare, în termeni de sănătate și bunăstare : un nivel ridicat de conștientizare a riscurilor tot mai mari la adresa sănătății populației va contribui la clarificarea motivului pentru care au trebuit luate anumite măsuri și la creșterea gradului de acceptare a acestora.

Administratorii naționali, regionali și locali s-ar putea implica, de exemplu, prin ateliere și vizite pe teren pentru a încuraja implicarea faptică în acțiunile climatice. Comunitățile ar trebui să se implice prin consultări publice, schimb de informații și prin modalități interactive și informale, cum ar fi expoziții, concursuri, jocuri online etc. Organizațiile societății civile și ONG-urile sunt la rândul lor parteneri importanți, servind drept punte între părțile interesate și comunicarea privind clima, prin experiența pe care o au deja în materie de adaptare la schimbările climatice pe teritoriul și în comunitățile vizate și prin sensibilizarea cu privire la impactul schimbărilor climatice și la necesitatea adaptării la schimbările climatice. Pentru a se asigura că această comunicare ajunge efectiv la comunități, ea trebuie să fie susținută de resurse adecvate, prin finanțare și consolidarea capacităților.

Portalurile web sau platformele naționale sau regionale care colectează informații adaptate privind schimbările climatice și adaptarea la schimbările climatice reprezintă un canal excelent de diseminare a informațiilor relevante. Aceste platforme ar trebui să fie conectate cu portalurile existente privind politicile sectoriale (de exemplu, reducerea riscului de dezastre, apă, sănătate, biodiversitate etc.) pentru a promova integrarea aspectelor legate de climă. Site-ul web Climate-ADAPT al UE are un rol central, ajutând cetățenii să acceseze și să facă schimb de date și informații cu privire la aspecte legate de schimbările climatice și de adaptarea la schimbările climatice. De asemenea, în majoritatea țărilor europene au fost dezvoltate portaluri web naționale privind adaptarea la schimbările climatice, care oferă posibilitatea de a învăța din exemplele de bune practici din alte țări sau regiuni. Acestea ar putea servi drept sursă de inspirație pentru măsurile de adaptare la schimbările climatice. Cu toate acestea, portalurile și platformele web ar trebui să fie completate de alte activități de comunicare pentru a evita adâncirea decalajului digital dintre statele membre și regiunile UE și pentru a asigura accesul tuturor la informații.

Pentru mai multe informații privind crearea cadrului instituțional și asigurarea participării părților interesate, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind Instrumentul de sprijin pentru adaptare pe tema Pregătirea terenului pentru adaptare.

Etapa 2:
     
  efectuarea de evaluări ale riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice

| Etapa 2 din orientări va contribui la:






  — | stabilirea elementelor principale ale evaluării riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

Etapa 2 din orientări va contribui la:

—

stabilirea elementelor principale ale evaluării riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice;

| — | evaluarea impactului social al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

—

evaluarea impactului social al schimbărilor climatice;

| — | evaluarea riscurilor transfrontaliere și a riscurilor în cascadă; |
| --- | --- |

—

evaluarea riscurilor transfrontaliere și a riscurilor în cascadă;

| — | alegerea criteriilor pentru riscurile „acceptabile” și stabilirea nevoilor de adaptare prioritare. |
| --- | --- |

—

alegerea criteriilor pentru riscurile „acceptabile” și stabilirea nevoilor de adaptare prioritare.

După ce au fost puse bazele pentru a sprijini un plan sau o strategie de adaptare la schimbările climatice, a doua etapă constă în evaluarea impactului schimbărilor climatice și a vulnerabilității. Scopul acestei evaluări este de a se stabili care vor fi efectele potențiale ale schimbărilor climatice într-o anumită zonă, care sunt riscurile asociate acestor efecte într-un anumit domeniu sau sector și de a acorda prioritate riscurilor care necesită răspunsuri mai prompte.

Pentru a asigura eficacitatea adecvată a strategiilor sau planurilor de adaptare la schimbările climatice, se consideră o bună practică actualizarea periodică a evaluării – cel puțin în paralel cu fiecare actualizare a strategiei/planului. Printre beneficiile acesteia se numără:

| — | urmărirea modificărilor relevante ale riscurilor și vulnerabilităților existente, inclusiv riscurile fizice ale infrastructurii și impactul asupra comunităților din punct de vedere socioeconomic și al sănătății; |
| --- | --- |

—

urmărirea modificărilor relevante ale riscurilor și vulnerabilităților existente, inclusiv riscurile fizice ale infrastructurii și impactul asupra comunităților din punct de vedere socioeconomic și al sănătății;

| — | identificarea riscurilor și vulnerabilităților noi și emergente care au potențialul de a avea un impact economic, social și/sau de mediu major în viitor; |
| --- | --- |

—

identificarea riscurilor și vulnerabilităților noi și emergente care au potențialul de a avea un impact economic, social și/sau de mediu major în viitor;

| — | identificarea noilor oportunități care apar ca urmare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

—

identificarea noilor oportunități care apar ca urmare a schimbărilor climatice.

În general, evaluarea ar trebui să se bazeze pe cele mai recente date științifice privind clima pentru a identifica populațiile, infrastructurile esențiale și sectoarele deosebit de vulnerabile la schimbările climatice, pentru a stabili direcția strategică generală a politicii de adaptare și pentru a contribui în permanență la procesul decizional.

Etapa 2.a.   Elaborarea unei metodologii cuprinzătoare de evaluare a impactului schimbărilor climatice

| Exemplul de caz nr. 2: adaptarea la impactul valurilor de căldură într-un climat în schimbare în Botkyrka, Suedia
  Valurile de căldură din Suedia s-au intensificat în ultimele decenii, ducând la creșterea mortalității. În 2010, municipalitatea Botkyrka s-a confruntat cu temperaturi ridicate prelungite, ceea ce a condus la probleme pentru persoanele în vârstă din căminele pentru pensionari și centrele de îngrijire. În municipalitatea Botkyrka s-au depus eforturi considerabile, parțial în cadrul unui proiect desfășurat în cadrul programului Climatools, în vederea reducerii riscului asupra sănătății al valurilor de căldură. Personalul din căminele pentru pensionari și centrele de îngrijire a fost instruit cu privire la riscurile valurilor de căldură și la ceea ce trebuie făcut atunci când există avertizări privind valurile de căldură. Dacă este necesar, se poate apela la personal suplimentar care să asigure sprijin, pentru a se asigura că se acordă o îngrijire adecvată. Prin urmare, în timpul valului de căldură din 2018, municipalitatea a fost mult mai bine pregătită și echipată decât în anii precedenți. De asemenea, Botkyrka sprijină acțiuni destinate să îmbunătățească confortul termic interior și să creeze „puncte de răcoare” în diferite zone ale orașului. |
| --- |

Exemplul de caz nr. 2: adaptarea la impactul valurilor de căldură într-un climat în schimbare în Botkyrka, Suedia

Valurile de căldură din Suedia s-au intensificat în ultimele decenii, ducând la creșterea mortalității. În 2010, municipalitatea Botkyrka s-a confruntat cu temperaturi ridicate prelungite, ceea ce a condus la probleme pentru persoanele în vârstă din căminele pentru pensionari și centrele de îngrijire. În municipalitatea Botkyrka s-au depus eforturi considerabile, parțial în cadrul unui proiect desfășurat în cadrul programului Climatools, în vederea reducerii riscului asupra sănătății al valurilor de căldură. Personalul din căminele pentru pensionari și centrele de îngrijire a fost instruit cu privire la riscurile valurilor de căldură și la ceea ce trebuie făcut atunci când există avertizări privind valurile de căldură. Dacă este necesar, se poate apela la personal suplimentar care să asigure sprijin, pentru a se asigura că se acordă o îngrijire adecvată. Prin urmare, în timpul valului de căldură din 2018, municipalitatea a fost mult mai bine pregătită și echipată decât în anii precedenți. De asemenea, Botkyrka sprijină acțiuni destinate să îmbunătățească confortul termic interior și să creeze „puncte de răcoare” în diferite zone ale orașului.

Image 3

Metodologia de evaluare reprezintă baza pentru o estimare adecvată a riscurilor și a vulnerabilităților. De asemenea, se asigură că evaluarea poate fi efectuată din nou relativ rapid în viitor, fără a elabora de fiecare dată o nouă metodologie. Se recomandă următoarele elemente ale unei metodologii solide pentru a oferi o evaluare credibilă a riscurilor climatice și a vulnerabilității:

| — | Evaluarea ar trebui să se bazeze pe cele mai recente date științifice și cunoștințe, pentru a garanta acuratețea și relevanța în raport cu previziunile actuale privind efectele viitoare ale schimbărilor climatice. Aceasta ar trebui să includă informațiile privind tendințele condițiilor climatice actuale și cele mai recente previziuni privind scenariile climatice viitoare, inclusiv evenimentele lente și extreme. Informațiile disponibile privind amenințările și oportunitățile care se pot contura pentru țara dumneavoastră pot fi colectate și analizate pe baza unei game largi de rapoarte și evaluări ale vulnerabilității efectuate de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, Agenția Europeană de Mediu, Centrul Comun de Cercetare sau prin intermediul programului de cercetare Orizont Europa 2020. |
| --- | --- |

—

Evaluarea ar trebui să se bazeze pe cele mai recente date științifice și cunoștințe, pentru a garanta acuratețea și relevanța în raport cu previziunile actuale privind efectele viitoare ale schimbărilor climatice. Aceasta ar trebui să includă informațiile privind tendințele condițiilor climatice actuale și cele mai recente previziuni privind scenariile climatice viitoare, inclusiv evenimentele lente și extreme. Informațiile disponibile privind amenințările și oportunitățile care se pot contura pentru țara dumneavoastră pot fi colectate și analizate pe baza unei game largi de rapoarte și evaluări ale vulnerabilității efectuate de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, Agenția Europeană de Mediu, Centrul Comun de Cercetare sau prin intermediul programului de cercetare Orizont Europa 2020.

| — | Evaluarea ar trebui să se bazeze pe rezultatele testelor de rezistență, concentrându-se în special pe infrastructurile și sistemele care furnizează servicii critice. Testele de rezistență în domeniul climei identifică riscurile potențiale într-un sector sau sistem desemnat (cum ar fi sănătatea publică, siguranța și securitatea apei sau siguranța și securitatea alimentară) din cauza pericolelor legate de climă, cum ar fi inundațiile, căldura, seceta, furtunile etc. Prima etapă a unui test de rezistență constă în identificarea potențialelor pericole legate de climă într-o anumită zonă. A doua etapă constă în explorarea vulnerabilităților generale ale unui anumit sector la riscul climatic, care pot fi completate de o evaluare aprofundată a vulnerabilității. Ar trebui avute în vedere și alte teste de rezistență și evaluări ale vulnerabilității efectuate pentru un set mai larg de riscuri de dezastre care nu sunt legate de climă (8). Rezultatele testului de rezistență pot fi utilizate pentru strategia de adaptare la schimbările climatice. Utilizarea „dialogurilor ppe tema riscurilor” în Țările de Jos este un exemplu de bună practică în transpunerea rezultatelor. Mai multe informații despre testele de rezistență și dialogurile privind riscurile pot fi găsite în anexa II. |
| --- | --- |

—

Evaluarea ar trebui să se bazeze pe rezultatele testelor de rezistență, concentrându-se în special pe infrastructurile și sistemele care furnizează servicii critice. Testele de rezistență în domeniul climei identifică riscurile potențiale într-un sector sau sistem desemnat (cum ar fi sănătatea publică, siguranța și securitatea apei sau siguranța și securitatea alimentară) din cauza pericolelor legate de climă, cum ar fi inundațiile, căldura, seceta, furtunile etc. Prima etapă a unui test de rezistență constă în identificarea potențialelor pericole legate de climă într-o anumită zonă. A doua etapă constă în explorarea vulnerabilităților generale ale unui anumit sector la riscul climatic, care pot fi completate de o evaluare aprofundată a vulnerabilității. Ar trebui avute în vedere și alte teste de rezistență și evaluări ale vulnerabilității efectuate pentru un set mai larg de riscuri de dezastre care nu sunt legate de climă (8). Rezultatele testului de rezistență pot fi utilizate pentru strategia de adaptare la schimbările climatice. Utilizarea „dialogurilor ppe tema riscurilor” în Țările de Jos este un exemplu de bună practică în transpunerea rezultatelor. Mai multe informații despre testele de rezistență și dialogurile privind riscurile pot fi găsite în anexa II.

| — | Evaluarea ar trebui efectuată la un nivel de referință, care ar trebui actualizat odată cu fiecare actualizare a evaluării. Nivelul de referință se referă aici la un punct de referință legat de starea climei și de vulnerabilitatea specifică într-o anumită zonă. Valorile de referință concepute cu atenție sunt esențiale pentru a măsura ceea ce s-a realizat prin punerea în aplicare într-o etapă ulterioară și pentru a îmbunătăți procesul de monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

—

Evaluarea ar trebui efectuată la un nivel de referință, care ar trebui actualizat odată cu fiecare actualizare a evaluării. Nivelul de referință se referă aici la un punct de referință legat de starea climei și de vulnerabilitatea specifică într-o anumită zonă. Valorile de referință concepute cu atenție sunt esențiale pentru a măsura ceea ce s-a realizat prin punerea în aplicare într-o etapă ulterioară și pentru a îmbunătăți procesul de monitorizare și evaluare.

| — | Evaluarea ar trebui să includă, de preferință, informații cantitative privind impactul schimbărilor climatice (pagube materiale, impactul asupra sănătății, impactul economic și fiscal). |
| --- | --- |

—

Evaluarea ar trebui să includă, de preferință, informații cantitative privind impactul schimbărilor climatice (pagube materiale, impactul asupra sănătății, impactul economic și fiscal).

| — | Evaluarea ar trebui să includă un calendar clar pentru efectuarea evaluării în sine și un calendar pentru riscurile climatice preconizate în viitor. De exemplu, se poate preconiza un impact diferențiat pe termen scurt (2030), mediu (2050) și lung (2100). |
| --- | --- |

—

Evaluarea ar trebui să includă un calendar clar pentru efectuarea evaluării în sine și un calendar pentru riscurile climatice preconizate în viitor. De exemplu, se poate preconiza un impact diferențiat pe termen scurt (2030), mediu (2050) și lung (2100).

| — | Evaluarea ar trebui să abordeze lacunele și incertitudinile la nivelul cunoștințelor, care reprezintă o provocare deosebită în ceea ce privește riscurile legate de schimbările climatice și adaptarea la acestea. Metodologia pentru simulările de criză și elaborarea strategiilor de adaptare în sens mai larg trebuie să țină seama de amploarea lacunelor la nivelul cunoștințelor. De asemenea, explicarea lacunelor la nivelul cunoștințelor și abordarea acestora în cadrul strategiei de adaptare la schimbările climatice pot să stimuleze schimbul de bune practici, cercetarea și învățarea socială pentru a reduce deficitul de cunoștințe. În plus, pentru a aborda incertitudinile, este esențial să se elaboreze o politică de evaluare și de adaptare care să nu presupună un viitor unic, ci mai degrabă mai multe scenarii viitoare, astfel cum s-a discutat anterior. |
| --- | --- |

—

Evaluarea ar trebui să abordeze lacunele și incertitudinile la nivelul cunoștințelor, care reprezintă o provocare deosebită în ceea ce privește riscurile legate de schimbările climatice și adaptarea la acestea. Metodologia pentru simulările de criză și elaborarea strategiilor de adaptare în sens mai larg trebuie să țină seama de amploarea lacunelor la nivelul cunoștințelor. De asemenea, explicarea lacunelor la nivelul cunoștințelor și abordarea acestora în cadrul strategiei de adaptare la schimbările climatice pot să stimuleze schimbul de bune practici, cercetarea și învățarea socială pentru a reduce deficitul de cunoștințe. În plus, pentru a aborda incertitudinile, este esențial să se elaboreze o politică de evaluare și de adaptare care să nu presupună un viitor unic, ci mai degrabă mai multe scenarii viitoare, astfel cum s-a discutat anterior.

Etapa 2.b.   Luarea în considerare a impactului social al schimbărilor climatice

Factorii care nu sunt legați de climă pot avea un impact semnificativ asupra vulnerabilității la impactul schimbărilor climatice. Anumite grupuri sociale și zone geografice sunt afectate în mod disproporționat de schimbările climatice din cauza expunerii inegale sau a vulnerabilităților preexistente la impactul schimbărilor climatice. De exemplu, există o vulnerabilitate sporită din punct de vedere biologic în rândul femeilor însărcinate, al copiilor, al persoanelor în vârstă și al celor care suferă de anumite handicapuri la multe efecte climatice. Factorii de risc social sunt la fel de importanți. De exemplu, bogăția financiară poate însemna mai multe resurse pentru adaptare, context în care este evident că numărul femeilor care trăiesc în sărăcie este încă mai mare în UE decât numărul bărbaților care trăiesc în sărăcie, existând o corelație puternică între sărăcia în rândul femeilor și sărăcia în rândul copiilor. Prin urmare, schimbările climatice pot agrava inegalitățile existente și pot crea altele noi. Potrivit Raportului de sinteză al IPCC din 2023, Rezumat pentru factorii de decizie, „vulnerabilitatea este exacerbată de inegalitate și marginalizare legate, de exemplu, de gen, etnie, venituri mici, așezări informale, handicap, vârstă și modele istorice și continue de inegalitate, cum ar fi colonialismul, în special pentru multe popoare indigene și comunități locale”.

Prin urmare, se recomandă nu numai includerea în evaluare a impactului fizic al schimbărilor climatice, ci și a factorilor sociali, ținând seama nu numai de efectele „obiective” ale schimbărilor climatice asupra diferitelor grupuri sociale și zone geografice, ci și, de exemplu, de diferențele de gen în percepția riscului. Acest lucru consolidează crearea unei „reziliențe juste” în strategia de evaluare și adaptare, care este considerată esențială pentru dezvoltarea capacității de a se adapta și de a participa la beneficiile oferite de acțiunile de adaptare pentru comunitățile vulnerabile. Importanța rezilienței juste este detaliată în anexa II, iar un exemplu de bune practici poate fi găsit în caseta de text de mai sus.

Un aspect social deosebit de important care trebuie acoperit este impactul asupra lumii muncii. În consecință, evaluările trebuie să prezinte modificările preconizate ale metodelor de lucru din cadrul ocupațiilor, inclusiv standardele de securitate și sănătate în muncă concepute având în vedere schimbările din mediul fizic, modificările componenței sectoriale a ocupării forței de muncă, perfecționarea și recalificarea lucrătorilor pentru o reziliență justă și echitabilă, precum și crearea de locuri de muncă în domenii precum construcțiile, care contribuie în mod direct la adaptare. În planificarea tuturor evoluțiilor de mai sus, este necesar să se asigure implicarea partenerilor sociali.

Etapa 2.c.   Luarea în considerare a riscurilor transfrontaliere și în cascadă

Riscul climatic este o realitate comună, deoarece un pericol legat de climă nu se limitează neapărat la teritoriul unui singur stat membru al UE, ci se poate manifesta pe un teritoriu transfrontalier, afectând, prin urmare, regiunile de frontieră a două sau mai multe state membre ale UE învecinate. Chiar și atunci când un pericol legat de climă are loc numai pe teritoriul unui stat membru al UE, acesta poate declanșa o serie de consecințe în cascadă care traversează frontierele naționale și afectează viețile și mijloacele de subzistență ale oamenilor în alt stat membru. Având în vedere interdependențele teritoriale, economice, de mediu și sociale dintre țări, se recomandă, prin urmare, ca evaluarea să ia în considerare riscurile transfrontaliere și în cascadă. La fel cum riscul climatic este o responsabilitate comună, adaptarea trebuie să fie o responsabilitate comună. În regiunile europene, cum ar fi regiunea alpină, Carpații, Europa de Nord-Vest, Europa de Sud-Est, regiunea Mării Baltice și țările din bazinul Dunării, au loc deja activități transfrontaliere de combatere a schimbărilor climatice și de elaborare în comun a unor soluții de adaptare, toate acestea fiind sprijinite prin finanțare din partea UE.

Adaptarea poate crea propriile sale efecte transfrontaliere, consolidând reziliența unora în detrimentul altora și redistribuind vulnerabilitatea în loc să o reducă. Astfel, consolidarea rezilienței nu are loc doar la nivel național, ci și la scară regională, transfrontalieră și internațională. Considerațiile de care se poate ține cont în cazul unui număr mai mare de țări decât vecinii direcți vizează comerțul, migrația climatică, instabilitatea etc. Evaluările riscurilor bazate pe aceste subiecte pot servi drept bază de cunoștințe pentru elaborarea unor măsuri concrete de adaptare axate pe consolidarea rezilienței fie în interiorul, fie în afara granițelor naționale. De asemenea, evaluările riscurilor privind o gamă mai largă de riscuri de dezastre ar trebui să fie luate în considerare în acest context ca evaluări complementare ale riscurilor transfrontaliere și în cascadă.

Etapa 2.d.   Evaluarea și ierarhizarea efectelor și vulnerabilităților identificate pentru strategia de adaptare

Pe baza rezultatelor evaluării riscurilor legate de schimbările climatice, ținând cont de efectele și vulnerabilitățile identificate, pot fi stabilite ca prioritare principalele pericole/sectoare (9). Structura acestei părți a evaluării ar trebui să urmeze una dintre cele două căi: concentrarea pe principalele pericole și riscuri din anumite sectoare sau domenii sau pe sectoarele-cheie sau pe domeniile-cheie afectate de schimbările climatice pe termen scurt (2030), pe termen mediu (2050) sau pe termen lung (2100). Se consideră că este o bună practică să se pună accentul pe următoarele domenii sau sectoare:

| — | sectoare și/sau zone deosebit de vulnerabile la schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

sectoare și/sau zone deosebit de vulnerabile la schimbările climatice;

| — | sectoare și/sau domenii ale căror activități sunt esențiale pentru reziliența altor sectoare; |
| --- | --- |

—

sectoare și/sau domenii ale căror activități sunt esențiale pentru reziliența altor sectoare;

| — | sectoare și/sau domenii care au o importanță semnificativă pentru economia națională sau pentru sănătatea publică, chiar dacă schimbările climatice nu constituie o amenințare semnificativă la momentul evaluării. |
| --- | --- |

—

sectoare și/sau domenii care au o importanță semnificativă pentru economia națională sau pentru sănătatea publică, chiar dacă schimbările climatice nu constituie o amenințare semnificativă la momentul evaluării.

Criteriile pentru stabilirea riscurilor considerate „acceptabile” și a celor considerate „neacceptabile” depind în mare măsură de context, dar un exemplu de bună practică este abordarea neerlandeză în așa-numitele dialoguri pe tema riscurilor, care este discutată în anexa II.

Cu toate acestea, în general, principalele preocupări care necesită un răspuns prioritar pot fi efectele și riscurile care:

| — | apar în prezent sau se preconizează că vor crește din cauza schimbărilor climatice, a dezvoltării socioeconomice sau a unor factori determinanți, alții decât cei climatici; |
| --- | --- |

—

apar în prezent sau se preconizează că vor crește din cauza schimbărilor climatice, a dezvoltării socioeconomice sau a unor factori determinanți, alții decât cei climatici;

| — | se preconizează că vor afecta infrastructura sau sistemele critice cu durată lungă de viață. Preocupările legate de riscurile climatice pentru infrastructura sau sistemele critice pot fi examinate în continuare prin intermediul testelor de rezistență, care sunt discutate în anexa II; |
| --- | --- |

—

se preconizează că vor afecta infrastructura sau sistemele critice cu durată lungă de viață. Preocupările legate de riscurile climatice pentru infrastructura sau sistemele critice pot fi examinate în continuare prin intermediul testelor de rezistență, care sunt discutate în anexa II;

| — | se preconizează că vor afecta sistemele în mod ireversibil. |
| --- | --- |

—

se preconizează că vor afecta sistemele în mod ireversibil.

| Exemplu de obiectiv SMART nr. 1: prevenirea și reducerea impactului secetei agricole







  — | Obiectivul vizează un domeniu specific: agricultura sau terenurile agricole. |
| --- | --- |

Exemplu de obiectiv SMART nr. 1: prevenirea și reducerea impactului secetei agricole

—

Obiectivul vizează un domeniu specific: agricultura sau terenurile agricole.

| — | Acesta este măsurabil atât din punctul de vedere al proceselor, cât și din punctul de vedere al rezultatelor. Indicatorii menționați la punctele următoare oferă câteva exemple de abordare a măsurării proceselor de politică și a rezultatelor, permițând abordări și indicatori alternativi.






  — | Indicatorii de proces descriu măsurile administrative, economice, tehnologice sau ecosistemice care au fost instituite. De exemplu, procentul de terenuri agricole care au beneficiat de sprijin în cadrul politicii agricole comune1, volumul sprijinului financiar acordat pentru punerea în aplicare a unor măsuri tehnice de reducere a evaporării solului sau de îmbunătățire a utilizării eficiente a apei pentru irigații etc. |
| --- | --- | --- |

—

Acesta este măsurabil atât din punctul de vedere al proceselor, cât și din punctul de vedere al rezultatelor. Indicatorii menționați la punctele următoare oferă câteva exemple de abordare a măsurării proceselor de politică și a rezultatelor, permițând abordări și indicatori alternativi.

—

Indicatorii de proces descriu măsurile administrative, economice, tehnologice sau ecosistemice care au fost instituite. De exemplu, procentul de terenuri agricole care au beneficiat de sprijin în cadrul politicii agricole comune1, volumul sprijinului financiar acordat pentru punerea în aplicare a unor măsuri tehnice de reducere a evaporării solului sau de îmbunătățire a utilizării eficiente a apei pentru irigații etc.

| — | Indicatorii de rezultat pentru măsurarea secetei agricole sunt adesea indicatori compoziți, de obicei bazați pe indicatori ai precipitațiilor, evapotranspirației și umidității solului. Un exemplu de astfel de indicator compozit este indicatorul combinat privind seceta elaborat de Observatorul european al secetei, utilizat pentru detectarea și monitorizarea zonelor care sunt afectate sau care sunt expuse riscului iminent de secetă agricolă. O abordare alternativă ar putea consta în luarea în considerare a suprafeței totale de teren agricol în care capacitatea infrastructurii naturale de a limita impactul schimbărilor climatice a crescut. |
| --- | --- |

—

Indicatorii de rezultat pentru măsurarea secetei agricole sunt adesea indicatori compoziți, de obicei bazați pe indicatori ai precipitațiilor, evapotranspirației și umidității solului. Un exemplu de astfel de indicator compozit este indicatorul combinat privind seceta elaborat de Observatorul european al secetei, utilizat pentru detectarea și monitorizarea zonelor care sunt afectate sau care sunt expuse riscului iminent de secetă agricolă. O abordare alternativă ar putea consta în luarea în considerare a suprafeței totale de teren agricol în care capacitatea infrastructurii naturale de a limita impactul schimbărilor climatice a crescut.

| — | Obiectivul este realizabil, având în vedere practicile de gestionare și măsurile tehnice disponibile. |
| --- | --- |

—

Obiectivul este realizabil, având în vedere practicile de gestionare și măsurile tehnice disponibile.

| — | Acesta este relevant pentru scopul final de consolidare a rezilienței. |
| --- | --- |

—

Acesta este relevant pentru scopul final de consolidare a rezilienței.

| — | Obiectivul poate fi încadrat în timp cel puțin în ceea ce privește orizontul de timp al strategiei sau al planului de acțiune. De asemenea, se recomandă stabilirea unor obiective cantitative pentru a preveni și a reduce impactul secetei agricole în următorii 5-10 ani. Evaluarea ar trebui efectuată o dată la doi ani pentru a colecta date pentru rapoartele intermediare bienale privind adaptarea, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Obiectivul poate fi încadrat în timp cel puțin în ceea ce privește orizontul de timp al strategiei sau al planului de acțiune. De asemenea, se recomandă stabilirea unor obiective cantitative pentru a preveni și a reduce impactul secetei agricole în următorii 5-10 ani. Evaluarea ar trebui efectuată o dată la doi ani pentru a colecta date pentru rapoartele intermediare bienale privind adaptarea, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

| 1 | În cadrul politicii agricole comune 2023-2027, se preconizează că standardele privind bunele condiții agricole și de mediu (GAEC) vor acoperi aproape 90 % din terenurile agricole ale UE (politica agricolă comună pentru perioada 2023-2027). 28 de planuri strategice PAC pe scurt, link accesat la 10.2.2023). |
| --- | --- |

1

De asemenea, ar trebui analizate anumite domenii sau sectoare care vor fi afectate de mai multe riscuri, deoarece acestea creează o cerere mai mare de adaptare.

Rezultatele evaluării ar trebui prezentate astfel încât să poată facilita orientarea strategică în ceea ce privește viziunea pe termen lung, obiectivele sau domeniile strategice pe termen mediu și obiectivele specifice pe termen scurt. Dacă este posibil, aceste obiective ar trebui să fie specifice, măsurabile, abordabile, relevante și încadrate în timp (SMART). Evaluarea măsurii în care obiectivul este SMART depinde întotdeauna de context și, în unele cazuri, este posibil să nu poată îndeplini toate criteriile. De exemplu, caracterul măsurabil al obiectivului depinde de existența unei metodologii adecvate și de disponibilitatea datelor. Cu toate acestea, câteva exemple de obiective SMART sunt incluse în casetele de text de mai jos.

| Exemplu de obiectiv SMART nr. 2: reducerea riscurilor legate de temperaturile ridicate în peisajul urban







  — | Obiectivul vizează un domeniu specific: peisajul urban. |
| --- | --- |

Exemplu de obiectiv SMART nr. 2: reducerea riscurilor legate de temperaturile ridicate în peisajul urban

—

Obiectivul vizează un domeniu specific: peisajul urban.

| — | Acesta este măsurabil atât din punctul de vedere al proceselor, cât și din punctul de vedere al rezultatelor. Indicatorii menționați la punctele următoare oferă câteva exemple de abordare a măsurării proceselor de politică și a rezultatelor, permițând abordări și indicatori alternativi.






  — | Indicatorii de proces descriu măsurile administrative, economice, tehnologice sau ecosistemice care au fost instituite. De exemplu, ajustări specifice ale reglementărilor privind amenajarea teritoriului, volumul sprijinului financiar acordat pentru ecologizarea zonelor urbane etc. |
| --- | --- | --- |

—

Acesta este măsurabil atât din punctul de vedere al proceselor, cât și din punctul de vedere al rezultatelor. Indicatorii menționați la punctele următoare oferă câteva exemple de abordare a măsurării proceselor de politică și a rezultatelor, permițând abordări și indicatori alternativi.

—

Indicatorii de proces descriu măsurile administrative, economice, tehnologice sau ecosistemice care au fost instituite. De exemplu, ajustări specifice ale reglementărilor privind amenajarea teritoriului, volumul sprijinului financiar acordat pentru ecologizarea zonelor urbane etc.

| — | Indicatorii de rezultat pot măsura:






  — | Expunerea generală a zonelor urbane la temperaturi ridicate. De exemplu, devierea temperaturii medii lunare față de temperatura lunară normală pe termen lung, numărul de nopți tropicale (când temperatura nu scade sub 20 °C), numărul de zile de valuri de căldură etc., oferind informații utile în comparație cu datele din zonele neurbane. |
| --- | --- | --- |

—

Indicatorii de rezultat pot măsura:

—

Expunerea generală a zonelor urbane la temperaturi ridicate. De exemplu, devierea temperaturii medii lunare față de temperatura lunară normală pe termen lung, numărul de nopți tropicale (când temperatura nu scade sub 20 °C), numărul de zile de valuri de căldură etc., oferind informații utile în comparație cu datele din zonele neurbane.

| — | Capacitatea de adaptare a zonelor urbane la temperaturi ridicate. De exemplu, procentul de zone verzi din peisajul urban, distanța medie până la cea mai apropiată zonă verde1, proporția de clădiri echipate cu răcire activă sau pasivă, proporția de clădiri cu izolare termică instalată etc. |
| --- | --- |

—

Capacitatea de adaptare a zonelor urbane la temperaturi ridicate. De exemplu, procentul de zone verzi din peisajul urban, distanța medie până la cea mai apropiată zonă verde1, proporția de clădiri echipate cu răcire activă sau pasivă, proporția de clădiri cu izolare termică instalată etc.

| — | Sensibilitatea zonelor urbane la temperaturi ridicate. De exemplu, procentul de zone urbane clasificate ca fiind foarte predispuse la supraîncălzire etc. În ceea ce privește datele privind utilizarea terenurilor, serviciile de observare a Pământului, cum ar fi Copernicus sau Landsat, s-au dovedit a fi resurse utile. |
| --- | --- |

—

Sensibilitatea zonelor urbane la temperaturi ridicate. De exemplu, procentul de zone urbane clasificate ca fiind foarte predispuse la supraîncălzire etc. În ceea ce privește datele privind utilizarea terenurilor, serviciile de observare a Pământului, cum ar fi Copernicus sau Landsat, s-au dovedit a fi resurse utile.

Un grup important de indicatori pentru măsurarea riscurilor legate de temperaturi ridicate nu numai în peisajul urban sunt indicatorii referitori la sănătate. De exemplu, vulnerabilitatea la căldură sau expunerea populațiilor vulnerabile la valuri de căldură, ambele introduse în raportul Europa din 2022 privind combaterea schimbărilor climatice și a sănătății. Alți indicatori legați de climă și sănătate relevanți pentru Europa sunt disponibili în cadrul Observatorului european al climei și sănătății.

| — | Obiectivul este realizabil, având în vedere opțiunile de adaptare disponibile. |
| --- | --- |

—

Obiectivul este realizabil, având în vedere opțiunile de adaptare disponibile.

| — | Acesta este relevant pentru scopul final de consolidare a rezilienței. |
| --- | --- |

—

Acesta este relevant pentru scopul final de consolidare a rezilienței.

| — | Obiectivul poate fi încadrat în timp cel puțin în ceea ce privește orizontul de timp al strategiei sau al planului de acțiune. De asemenea, se recomandă stabilirea unor obiective cantitative pentru reducerea riscurilor legate de temperaturi ridicate în peisajul urban pentru următorii 5-10 ani. Evaluarea ar trebui efectuată o dată la doi ani pentru a colecta date pentru rapoartele intermediare bienale privind adaptarea, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Obiectivul poate fi încadrat în timp cel puțin în ceea ce privește orizontul de timp al strategiei sau al planului de acțiune. De asemenea, se recomandă stabilirea unor obiective cantitative pentru reducerea riscurilor legate de temperaturi ridicate în peisajul urban pentru următorii 5-10 ani. Evaluarea ar trebui efectuată o dată la doi ani pentru a colecta date pentru rapoartele intermediare bienale privind adaptarea, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

| 1 | De exemplu, Alianța urbană a UICN promovează regula 3-30-300: că fiecare persoană ar trebui să poată vedea cel puțin trei copaci (de dimensiuni decente) de acasă, că 30 % din suprafața fiecărui cartier ar trebui să fie acoperită de coronamentul arborilor, iar distanța până la cel mai apropiat spațiu verde (de cel puțin 1 hectar) ar trebui să fie de maximum 300 de metri. (Promovarea sănătății și bunăstării prin intermediul pădurilor urbane – Introducerea regulii 3-30-300, link accesat la 10.2.2023). |
| --- | --- |

1

| Exemplu de obiectiv SMART nr. 3: consolidarea protecției serviciilor critice și a infrastructurii critice







  — | Obiectivul vizează un domeniu specific: serviciile critice și infrastructura critică, și anume aprovizionarea cu energie și apă, transporturile etc. |
| --- | --- |

Exemplu de obiectiv SMART nr. 3: consolidarea protecției serviciilor critice și a infrastructurii critice

—

Obiectivul vizează un domeniu specific: serviciile critice și infrastructura critică, și anume aprovizionarea cu energie și apă, transporturile etc.

| — | Acesta este măsurabil atât din punctul de vedere al proceselor, cât și din punctul de vedere al rezultatelor. Indicatorii menționați la punctele următoare oferă câteva exemple de abordare a măsurării proceselor de politică și a rezultatelor, permițând abordări și indicatori alternativi.






  — | Indicatorii de proces descriu măsurile administrative, economice, tehnologice sau ecosistemice care au fost instituite. De exemplu, în sectorul energetic, diversificarea lanțurilor de aprovizionare pentru a aborda mai multe tipuri de perturbări, relocarea celor mai vulnerabile instalații etc. |
| --- | --- | --- |

—

Acesta este măsurabil atât din punctul de vedere al proceselor, cât și din punctul de vedere al rezultatelor. Indicatorii menționați la punctele următoare oferă câteva exemple de abordare a măsurării proceselor de politică și a rezultatelor, permițând abordări și indicatori alternativi.

—

Indicatorii de proces descriu măsurile administrative, economice, tehnologice sau ecosistemice care au fost instituite. De exemplu, în sectorul energetic, diversificarea lanțurilor de aprovizionare pentru a aborda mai multe tipuri de perturbări, relocarea celor mai vulnerabile instalații etc.

| — | Indicatorii de rezultat, de exemplu în sectorul transporturilor, pot măsura:






  — | Expunerea, inclusiv procentul tuturor accidentelor asociate cu factori legați de condițiile meteorologice, procentul tuturor cheltuielilor cu întreținerea drumurilor alocate pentru recuperarea daunelor cauzate infrastructurii ca urmare a condițiilor meteorologice, procentul rețelei rutiere E situate în zone predispuse la inundațiile de tip Q20
  1 etc. |
| --- | --- | --- |

—

Indicatorii de rezultat, de exemplu în sectorul transporturilor, pot măsura:

—

Expunerea, inclusiv procentul tuturor accidentelor asociate cu factori legați de condițiile meteorologice, procentul tuturor cheltuielilor cu întreținerea drumurilor alocate pentru recuperarea daunelor cauzate infrastructurii ca urmare a condițiilor meteorologice, procentul rețelei rutiere E situate în zone predispuse la inundațiile de tip Q20
  1 etc.

| — | Capacitatea de adaptare, inclusiv extinderea infrastructurii acoperite de sistemele de monitorizare și avertizare, procentul de vehicule de transport public urban echipate cu sisteme de aer condiționat aeriene în compartimentul pasagerilor etc. |
| --- | --- |

—

Capacitatea de adaptare, inclusiv extinderea infrastructurii acoperite de sistemele de monitorizare și avertizare, procentul de vehicule de transport public urban echipate cu sisteme de aer condiționat aeriene în compartimentul pasagerilor etc.

| — | Sensibilitatea, inclusiv extinderea infrastructurii pentru care se aplică Orientările tehnice pentru perioada 2021-2027 privind imunizarea infrastructurii la schimbările climatice, procentul transportului pe căile navigabile interioare în performanța generală a transporturilor etc. |
| --- | --- |

—

Sensibilitatea, inclusiv extinderea infrastructurii pentru care se aplică Orientările tehnice pentru perioada 2021-2027 privind imunizarea infrastructurii la schimbările climatice, procentul transportului pe căile navigabile interioare în performanța generală a transporturilor etc.

| — | Obiectivul este realizabil, având în vedere opțiunile de adaptare disponibile. |
| --- | --- |

—

Obiectivul este realizabil, având în vedere opțiunile de adaptare disponibile.

| — | Acesta este relevant pentru scopul final de consolidare a rezilienței. |
| --- | --- |

—

Acesta este relevant pentru scopul final de consolidare a rezilienței.

| — | Obiectivul poate fi încadrat în timp cel puțin în ceea ce privește orizontul de timp al strategiei sau al planului de acțiune. De asemenea, se recomandă stabilirea unor obiective cantitative pentru a consolida protecția infrastructurii critice pentru următorii 5-10 ani. Evaluarea ar trebui efectuată o dată la doi ani pentru a colecta date pentru rapoartele intermediare bienale privind adaptarea, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Obiectivul poate fi încadrat în timp cel puțin în ceea ce privește orizontul de timp al strategiei sau al planului de acțiune. De asemenea, se recomandă stabilirea unor obiective cantitative pentru a consolida protecția infrastructurii critice pentru următorii 5-10 ani. Evaluarea ar trebui efectuată o dată la doi ani pentru a colecta date pentru rapoartele intermediare bienale privind adaptarea, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

| 1 | Inundații care au o perioadă de revenire de 20 de ani. |
| --- | --- |

1

Efectuarea de evaluări ale riscurilor și vulnerabilității face parte integrantă din fiecare strategie de adaptare la schimbările climatice. Pe lângă considerațiile comune privind metodologia, cum ar fi incertitudinile și calendarele, este esențial să se ia în considerare impactul social al schimbărilor climatice prin încurajarea unei reziliențe juste și natura transfrontalieră și în cascadă a riscurilor legate de schimbările climatice. Numai astfel se poate realiza o evaluare și o ierarhizare corespunzătoare a efectelor și vulnerabilităților, pentru a se asigura o strategie cuprinzătoare de adaptare la schimbările climatice.

Pentru mai multe informații privind efectuarea evaluării riscurilor legate de schimbările climatice și a vulnerabilităților, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind instrumentul de sprijin pentru adaptare referitoare la evaluarea riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice.

Etapa 3:
     
  identificarea și ierarhizarea opțiunilor de adaptare

| Etapa 3 din orientări va contribui la:






  — | identificarea opțiunilor de adaptare; |
| --- | --- |

Etapa 3 din orientări va contribui la:

—

identificarea opțiunilor de adaptare;

| — | evaluarea și ierarhizarea opțiunilor de adaptare; |
| --- | --- |

—

evaluarea și ierarhizarea opțiunilor de adaptare;

| — | prevenirea adaptării inadecvate; |
| --- | --- |

—

prevenirea adaptării inadecvate;

| — | abordarea incertitudinii efectelor schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

—

abordarea incertitudinii efectelor schimbărilor climatice.

Următoarea etapă a elaborării unei strategii și/sau a unui plan de adaptare constă din identificarea posibilelor opțiuni de adaptare, din colectarea de informații relevante pentru aceste opțiuni și din ierarhizarea acestora pe baza celor mai mari câștiguri sau a prevenirii celor mai mari pierderi.

Etapa 3.a.   Identificarea opțiunilor de adaptare și crearea unui portofoliu de opțiuni

Pentru a aborda preocupările identificate anterior cu privire la efectele negative legate de climă, opțiunile de adaptare relevante pot fi identificate și grupate într-un portofoliu. Opțiunile de adaptare pot fi luate în considerare dintr-o varietate de surse, cum ar fi analizele literaturii de specialitate (de exemplu, platforma CLIMATE-ADAPT, rezultatele proiectelor, politicile existente), consultarea cu experți științifici și/sau colegi din cadrul altor autorități și prin implicarea părților interesate. Atunci când se actualizează o strategie de adaptare la schimbările climatice, măsurile de adaptare puse în aplicare cu succes ar trebui reorientate și ierarhizate, în timp ce măsurile puse în aplicare fără succes ar trebui reexaminate și ajustate.

Opțiunile de adaptare nu vizează doar evitarea sau reducerea expunerii la riscurile climatice, inclusiv prin construirea de sisteme de protecție împotriva inundațiilor. Opțiunile de adaptare pot include, de asemenea, acceptarea impactului exercitat de climă și a pierderilor prin retragerea dintr-o anumită zonă. În mod alternativ, opțiunile de adaptare se pot concentra, de asemenea, pe valorificarea noilor oportunități prin intermediul schimbărilor climatice, inclusiv prin condiții agricole diferite (și chiar îmbunătățite). Adaptarea financiară poate viza mecanisme de partajare a riscurilor care transferă riscurile prin asigurarea împotriva dezastrelor, limitează riscurile în conformitate cu o serie de condiții clar definite, absorbind o parte din impact prin intermediul unor rezerve financiare personale.

Pentru mai multe informații privind identificarea opțiunilor de adaptare și crearea unui portofoliu de opțiuni, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind instrumentul de sprijin pentru adaptare referitoare la identificarea opțiunilor de adaptare.

Etapa 3.b.   Evaluarea și ierarhizarea opțiunilor de adaptare

| Exemplul de caz nr. 3: acoperișuri ecologice sădite în Basel, Elveția – combinarea măsurilor de atenuare și de adaptare
  Cu 5,71 m2/locuitor în 2019, orașul Basel din Elveția are cea mai mare suprafață de acoperișuri verzi pe cap de locuitor din lume. Inițiativele care vizau creșterea suprafeței acoperișurilor ecologice sădite din Basel au fost inițial determinate de programe de economisire a energiei și, ulterior, de conservarea biodiversității. Orașul Basel a promovat acoperișurile ecologice sădite prin investiții în programe de stimulare, care au oferit subvenții pentru instalațiile destinate unor astfel de acoperișuri. Programele au fost finanțate din Fondul de economisire a energiei, care reprezenta 5 % din facturile la energie ale tuturor clienților din cantonul Basel. În 2002, a fost adoptat un amendament la Legea orașului Basel privind clădirile și construcțiile. Pe lângă orientările de proiectare aferente, legea prevede că toate acoperișurile plate noi și renovate trebuie să fie sădite. Această cerință a fost consolidată în 2010 prin intermediul unui alt regulament legislativ care a impus instalarea de acoperișuri ecologice sădite pentru toate acoperișurile plate, în cazul în care acestea fac parte din lucrări de reabilitare a unei clădiri, și pe toate clădirile noi cu acoperișuri plate. Se preconizează că strategia orașului Basel privind acoperișurile ecologice sădite va aduce beneficii în materie de adaptare sub forma unor temperaturi mai scăzute și a unei scurgeri de suprafață reduse. |
| --- |

Exemplul de caz nr. 3: acoperișuri ecologice sădite în Basel, Elveția – combinarea măsurilor de atenuare și de adaptare

Cu 5,71 m2/locuitor în 2019, orașul Basel din Elveția are cea mai mare suprafață de acoperișuri verzi pe cap de locuitor din lume. Inițiativele care vizau creșterea suprafeței acoperișurilor ecologice sădite din Basel au fost inițial determinate de programe de economisire a energiei și, ulterior, de conservarea biodiversității. Orașul Basel a promovat acoperișurile ecologice sădite prin investiții în programe de stimulare, care au oferit subvenții pentru instalațiile destinate unor astfel de acoperișuri. Programele au fost finanțate din Fondul de economisire a energiei, care reprezenta 5 % din facturile la energie ale tuturor clienților din cantonul Basel. În 2002, a fost adoptat un amendament la Legea orașului Basel privind clădirile și construcțiile. Pe lângă orientările de proiectare aferente, legea prevede că toate acoperișurile plate noi și renovate trebuie să fie sădite. Această cerință a fost consolidată în 2010 prin intermediul unui alt regulament legislativ care a impus instalarea de acoperișuri ecologice sădite pentru toate acoperișurile plate, în cazul în care acestea fac parte din lucrări de reabilitare a unei clădiri, și pe toate clădirile noi cu acoperișuri plate. Se preconizează că strategia orașului Basel privind acoperișurile ecologice sădite va aduce beneficii în materie de adaptare sub forma unor temperaturi mai scăzute și a unei scurgeri de suprafață reduse.

Image 4

După stabilirea opțiunilor de adaptare, criteriile pot contribui la evaluarea și ierarhizarea acestor opțiuni pe baza unui context localizat. Opțiunile care contribuie în modul cel mai eficace și eficient la atingerea țintelor și obiectivelor de adaptare ar trebui incluse în strategie. Eficacitatea unei opțiuni de adaptare poate fi stabilită în funcție de tipul acesteia. De exemplu, analizând potențialul opțiunii de a reduce un anumit risc (anumite riscuri), inclusiv iminența pericolului sau a riscului climatic pe care opțiunea urmărește să îl atenueze. Eficiența unei opțiuni de adaptare poate fi stabilită printr-o analiză cost-beneficiu care poate fi efectuată și în termeni nemonetari.

Pentru a reduce numărul cazurilor de adaptare inadecvată, la evaluarea opțiunilor de adaptare este necesar să se acorde o atenție deosebită atunci când se iau în considerare obiective sociale (egalitate de protecție, beneficii pentru sănătate și bunăstare), economice (sarcina adaptării) și de mediu (efecte de propagare negative, precum și beneficii conexe cu atenuarea schimbărilor climatice și alte scopuri de mediu) mai ample și alte aspecte. Acest aspect este discutat mai detaliat în anexa II. De asemenea, ar trebui avute în vedere alte opțiuni de adaptare de natură transformatoare – cum ar fi relocarea unui grup de persoane dintr-o anumită zonă joasă – barierele și fezabilitatea generală, având în vedere acceptarea socială, consecințele sociale și constrângerile bugetare.

Opțiunile de adaptare pot aduce beneficii conexe în alte domenii, cum ar fi biodiversitatea, atenuarea schimbărilor climatice, economia circulară sau sănătatea și bunăstarea umană: aceste opțiuni ar trebui tratate cu prioritate. Ca exemplu de beneficii conexe, tranziția către o economie circulară oferă o oportunitate pentru adaptarea la schimbările climatice, prin reducerea nevoii noastre de resurse și prin menținerea valorii produselor și materialelor existente, în special în contextul penuriei și al volatilității prețurilor. O economie circulară contribuie, de asemenea, la regenerarea serviciilor naturale și ecosistemice.

Rezultatele evaluării reprezintă o bază pentru ierarhizarea opțiunilor de adaptare. Această stabilire a priorităților ar trebui să plece, de preferință, de la analize bazate pe criterii multiple.

Efectele viitoare ale schimbărilor climatice în anumite zone sau sectoare sunt incerte. Totuși, acest lucru nu înseamnă că lipsa de acțiune în materie de adaptare este răspunsul corect. Procesele decizionale în fața incertitudinii pot fi facilitate prin axarea pe opțiunile de adaptare care reduc la minimum riscurile asociate punerii în aplicare, chiar și atunci când se confruntă cu incertitudini asociate cu privire la riscurile și beneficiile opțiunilor:

| — | „opțiunile fără regrete” sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor în condițiile climatice actuale și sunt utile indiferent de amploarea schimbărilor climatice viitoare, inclusiv prin evitarea construirii în zone cu risc ridicat sau prin proiectarea de clădiri care să fie rezistente la căldură în lunile de vară; |
| --- | --- |

—

„opțiunile fără regrete” sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor în condițiile climatice actuale și sunt utile indiferent de amploarea schimbărilor climatice viitoare, inclusiv prin evitarea construirii în zone cu risc ridicat sau prin proiectarea de clădiri care să fie rezistente la căldură în lunile de vară;

| — | „opțiunile cu puține regrete” sunt relativ ieftine și oferă beneficii relativ mari în contextul viitoarelor clime preconizate, inclusiv prin impunerea unor noi evoluții pentru a recolta apa pluvială și pentru a recicla apele gri; |
| --- | --- |

—

„opțiunile cu puține regrete” sunt relativ ieftine și oferă beneficii relativ mari în contextul viitoarelor clime preconizate, inclusiv prin impunerea unor noi evoluții pentru a recolta apa pluvială și pentru a recicla apele gri;

| — | „opțiunile reciproc avantajoase” contribuie la adaptarea la un pericol climatic, contribuind, în același timp, la alte obiective sociale, de mediu sau economice, inclusiv la soluții bazate pe natură, cum ar fi instalarea acoperișurilor ecologice sădite și a pereților verzi care sporesc biodiversitatea sau plantarea sporită de arbori în spații deschise. Un exemplu de bună practică poate fi găsit în caseta de text pentru exemplul de caz nr. 3; |
| --- | --- |

—

„opțiunile reciproc avantajoase” contribuie la adaptarea la un pericol climatic, contribuind, în același timp, la alte obiective sociale, de mediu sau economice, inclusiv la soluții bazate pe natură, cum ar fi instalarea acoperișurilor ecologice sădite și a pereților verzi care sporesc biodiversitatea sau plantarea sporită de arbori în spații deschise. Un exemplu de bună practică poate fi găsit în caseta de text pentru exemplul de caz nr. 3;

| — | „opțiunile de gestionare flexibile sau adaptabile” sunt ușor de ajustat, presupun costuri scăzute, în cazul în care circumstanțele climatice se schimbă în comparație cu previziunile inițiale;. |
| --- | --- |

—

„opțiunile de gestionare flexibile sau adaptabile” sunt ușor de ajustat, presupun costuri scăzute, în cazul în care circumstanțele climatice se schimbă în comparație cu previziunile inițiale;.

| — | „opțiunile cu beneficii multiple” pot contribui la îndeplinirea mai multor obiective, cum ar fi atenuarea, reducerea riscului de dezastre, gestionarea mediului sau sustenabilitatea. |
| --- | --- |

—

„opțiunile cu beneficii multiple” pot contribui la îndeplinirea mai multor obiective, cum ar fi atenuarea, reducerea riscului de dezastre, gestionarea mediului sau sustenabilitatea.

Soluțiile bazate pe natură oferă adesea opțiuni eficiente, rentabile și adaptabile, care sunt discutate mai detaliat în anexa II.

Pentru mai multe informații privind ierarhizarea opțiunilor de adaptare, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind instrumentul de sprijin pentru adaptare referitoare la evaluarea opțiunilor de adaptare.

Etapa 4:
     
  elaborarea unui plan de acțiune și punerea în aplicare a acțiunilor de adaptare

| Etapa 4 din orientări va contribui la:






  — | transformarea opțiunilor de adaptare în acțiuni de adaptare; |
| --- | --- |

Etapa 4 din orientări va contribui la:

—

transformarea opțiunilor de adaptare în acțiuni de adaptare;

| — | crearea unui plan de acțiune în vederea adaptării; |
| --- | --- |

—

crearea unui plan de acțiune în vederea adaptării;

| — | pregătirea terenului pentru punerea în aplicare prin căi de adaptare. |
| --- | --- |

—

pregătirea terenului pentru punerea în aplicare prin căi de adaptare.

Un plan de acțiune privind adaptarea transpune opțiunile de adaptare propuse în acțiuni specifice de adaptare care pot fi puse în aplicare. În general, planul detaliază ce trebuie făcut (de către cine și când), nevoile de resurse, alocarea și disponibilitatea acestora. Prin urmare, planul sau planurile de acțiune în vederea adaptării fac parte integrantă din orice strategie de adaptare, deoarece facilitează punerea în aplicare a acțiunilor de adaptare. Planul de acțiune acoperă, de obicei, un orizont de timp mai scurt decât strategia de adaptare la schimbările climatice și este revizuit mai frecvent. Prin urmare, punerea în aplicare a unei strategii unice de adaptare la schimbările climatice poate face obiectul mai multor planuri de acțiune.

Etapa 4.a.   Elementele esențiale ale unui plan de acțiune în vederea adaptării

| Exemplul de caz nr. 4: integrarea adaptării în gestionarea apei pentru protecția împotriva inundațiilor în Isola Vicentina, Italia
  Isola Vicentina (Italia) a semnat inițiativa UE „Primarii se adaptează” în 2014 și, de atunci, a început procesul de elaborare a planului său municipal de gestionare a apei (PMGA) pentru a integra adaptarea la schimbările climatice în politicile sale de gestionare a apei. Planul a analizat fiecare bazin de drenaj, râu și pârâu care curge prin localitate, evaluând debitul maxim al apei și dimensiunea undei de viitură cu diferite perioade de revenire (5, 10, 20, 30, 100 și 300 de ani). Problemele critice identificate au reprezentat punctul de plecare pentru planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire, precum și a aproximativ 50 de măsuri de protecție punctuale, cum ar fi: (i) adoptarea unui cadru de reglementare în materie de gestionare și întreținere pentru șanțurile private mici, (ii) una dintre cele trei zone planificate de retenție a apei este în prezent în construcție și (iii) identificarea unei zone-pilot de 10 hectare pentru a simula modul în care conservarea pădurilor poate îmbunătăți rezistența teritoriului municipal la inundații și alunecări de teren. |
| --- |

Exemplul de caz nr. 4: integrarea adaptării în gestionarea apei pentru protecția împotriva inundațiilor în Isola Vicentina, Italia

Isola Vicentina (Italia) a semnat inițiativa UE „Primarii se adaptează” în 2014 și, de atunci, a început procesul de elaborare a planului său municipal de gestionare a apei (PMGA) pentru a integra adaptarea la schimbările climatice în politicile sale de gestionare a apei. Planul a analizat fiecare bazin de drenaj, râu și pârâu care curge prin localitate, evaluând debitul maxim al apei și dimensiunea undei de viitură cu diferite perioade de revenire (5, 10, 20, 30, 100 și 300 de ani). Problemele critice identificate au reprezentat punctul de plecare pentru planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire, precum și a aproximativ 50 de măsuri de protecție punctuale, cum ar fi: (i) adoptarea unui cadru de reglementare în materie de gestionare și întreținere pentru șanțurile private mici, (ii) una dintre cele trei zone planificate de retenție a apei este în prezent în construcție și (iii) identificarea unei zone-pilot de 10 hectare pentru a simula modul în care conservarea pădurilor poate îmbunătăți rezistența teritoriului municipal la inundații și alunecări de teren.

Image 5

| — | Etape și căi de punere în aplicare, ținând seama de incertitudinea impactului schimbărilor climatice pe termen scurt (2030), pe termen mediu (2050) sau pe termen lung (2100). Un plan de acțiune privind adaptarea poate fi structurat în căi de adaptare, în care schema de punere în aplicare pentru fiecare opțiune de adaptare constă într-o succesiune de măsuri în vederea atingerii unui obiectiv final de adaptare. Prin urmare, căile de adaptare se aseamănă cu un arbore decizional și, întrucât măsurile pot fi puse în aplicare treptat, permit o planificare flexibilă a politicilor. Fenomenele meteorologice extreme induse de schimbările climatice sau schimbările climatice viitoare preconizate pot declanșa un mecanism de revizuire pentru a vedea dacă o traiectorie de adaptare îndeplinește în continuare obiectivul de adaptare. |
| --- | --- |

—

Etape și căi de punere în aplicare, ținând seama de incertitudinea impactului schimbărilor climatice pe termen scurt (2030), pe termen mediu (2050) sau pe termen lung (2100). Un plan de acțiune privind adaptarea poate fi structurat în căi de adaptare, în care schema de punere în aplicare pentru fiecare opțiune de adaptare constă într-o succesiune de măsuri în vederea atingerii unui obiectiv final de adaptare. Prin urmare, căile de adaptare se aseamănă cu un arbore decizional și, întrucât măsurile pot fi puse în aplicare treptat, permit o planificare flexibilă a politicilor. Fenomenele meteorologice extreme induse de schimbările climatice sau schimbările climatice viitoare preconizate pot declanșa un mecanism de revizuire pentru a vedea dacă o traiectorie de adaptare îndeplinește în continuare obiectivul de adaptare.

Figura 2

Un exemplu de cale de adaptare pentru gestionarea resurselor de apă

Image 6

| Sursă: | Kingsborough et al., 2016. |
| --- | --- |

Sursă:

| — | Instrumente care oferă puncte de intrare pentru implementare și integrare, și anume integrarea adaptării în alte politici și instrumente sectoriale. Adaptarea nu ar trebui efectuată separat de politicile existente. Prin urmare, ar trebui promovată crearea de legături între adaptare și instrumentele existente. Ar trebui exploatate sinergiile cu politicile și instrumentele naționale existente. Printre instrumentele-cheie care pot servi drept puncte de intrare pentru integrarea adaptării se numără: legislație, strategii existente, standarde, instrumente de planificare, cadre de evaluare, programe de cercetare și dezvoltare, rețele și grupuri de lucru. Totuși, această integrare a adaptării nu ar trebui să se limiteze doar la stabilirea unor obiective, opțiuni și acțiuni specifice fiecărui sector în cadrul strategiei de adaptare. Se consideră ca bună practică revizuirea coerenței tuturor măsurilor relevante cu țintele și obiectivele de adaptare, precum și a contribuției fiecărei politici la soluțiile de adaptare. Un exemplu de bună practică este discutat în caseta de text pentru exemplul de caz nr. 4.
  Aspectul macrobugetar al adaptării la schimbările climatice este un domeniu de politică transversal important. Schimbările climatice au relevanță macrobugetară, deoarece au un impact atât asupra cheltuielilor publice, cât și asupra veniturilor publice. Cu toate acestea, cadrele bugetare naționale din statele membre ale UE reflectă schimbările climatice și riscurile bugetare aferente doar într-o măsură limitată, în principal prin mecanisme bugetare, pentru a face față costurilor dezastrelor legate de climă. Pentru a îmbunătăți reziliența fiscală/financiară la schimbările climatice, planificarea bugetară, guvernanța și mecanismele instituționale ar putea ține seama mai bine de riscurile fiscale legate de climă și de pierderile legate de climă. Eforturile politice de reducere a decalajului în domeniul protecției climei, și anume proporția pierderilor neasigurate, ar sprijini și acest obiectiv, deoarece pot limita costul bugetar al schimbărilor climatice și, prin urmare, pot conserva resursele pentru investiții în adaptare.
  Un alt domeniu politic important pentru punerea în aplicare și integrarea adaptării este reprezentat de gestionarea riscurilor de dezastre și rolul protecției civile. Pe lângă faptul că autoritățile de protecție civilă sunt primii respondenți la dezastrele climatice din ce în ce mai grave preconizate (inundații, furtuni, incendii forestiere etc.), acestea au, de asemenea, o plajă mai amplă a riscurilor de dezastre în sfera lor de competență, abordând alte dezastre naturale (de exemplu, cutremure, erupții vulcanice), precum și riscuri tehnologice și societale (de exemplu, amenințări cibernetice, amenințări hibride, accidente industriale). Sunt importante sinergiile strânse în ceea ce privește elaborarea planurilor de acțiune și punerea în aplicare, inclusiv alocarea resurselor pentru măsurile de adaptare și prevenire și considerentele legate de reziliența fiscală. Se preconizează că măsurile de adaptare la schimbările climatice și măsurile de prevenire a dezastrelor pentru pericolele legate de climă vor fi în mare măsură aceleași. Cu toate acestea, este important să se ia în considerare și alte aspecte legate de prevenirea dezastrelor pentru a se asigura sinergii maxime între măsuri (de exemplu, adaptarea clădirilor la schimbările climatice, luând în considerare, de asemenea, siguranța seismică, după caz) și pentru a se asigura că principiile de a nu face rău și adaptarea inadecvată sunt luate în considerare într-o perspectivă mai largă a dezastrelor și a rezilienței societății. |
| --- | --- |

—

Instrumente care oferă puncte de intrare pentru implementare și integrare, și anume integrarea adaptării în alte politici și instrumente sectoriale. Adaptarea nu ar trebui efectuată separat de politicile existente. Prin urmare, ar trebui promovată crearea de legături între adaptare și instrumentele existente. Ar trebui exploatate sinergiile cu politicile și instrumentele naționale existente. Printre instrumentele-cheie care pot servi drept puncte de intrare pentru integrarea adaptării se numără: legislație, strategii existente, standarde, instrumente de planificare, cadre de evaluare, programe de cercetare și dezvoltare, rețele și grupuri de lucru. Totuși, această integrare a adaptării nu ar trebui să se limiteze doar la stabilirea unor obiective, opțiuni și acțiuni specifice fiecărui sector în cadrul strategiei de adaptare. Se consideră ca bună practică revizuirea coerenței tuturor măsurilor relevante cu țintele și obiectivele de adaptare, precum și a contribuției fiecărei politici la soluțiile de adaptare. Un exemplu de bună practică este discutat în caseta de text pentru exemplul de caz nr. 4.

Aspectul macrobugetar al adaptării la schimbările climatice este un domeniu de politică transversal important. Schimbările climatice au relevanță macrobugetară, deoarece au un impact atât asupra cheltuielilor publice, cât și asupra veniturilor publice. Cu toate acestea, cadrele bugetare naționale din statele membre ale UE reflectă schimbările climatice și riscurile bugetare aferente doar într-o măsură limitată, în principal prin mecanisme bugetare, pentru a face față costurilor dezastrelor legate de climă. Pentru a îmbunătăți reziliența fiscală/financiară la schimbările climatice, planificarea bugetară, guvernanța și mecanismele instituționale ar putea ține seama mai bine de riscurile fiscale legate de climă și de pierderile legate de climă. Eforturile politice de reducere a decalajului în domeniul protecției climei, și anume proporția pierderilor neasigurate, ar sprijini și acest obiectiv, deoarece pot limita costul bugetar al schimbărilor climatice și, prin urmare, pot conserva resursele pentru investiții în adaptare.

Un alt domeniu politic important pentru punerea în aplicare și integrarea adaptării este reprezentat de gestionarea riscurilor de dezastre și rolul protecției civile. Pe lângă faptul că autoritățile de protecție civilă sunt primii respondenți la dezastrele climatice din ce în ce mai grave preconizate (inundații, furtuni, incendii forestiere etc.), acestea au, de asemenea, o plajă mai amplă a riscurilor de dezastre în sfera lor de competență, abordând alte dezastre naturale (de exemplu, cutremure, erupții vulcanice), precum și riscuri tehnologice și societale (de exemplu, amenințări cibernetice, amenințări hibride, accidente industriale). Sunt importante sinergiile strânse în ceea ce privește elaborarea planurilor de acțiune și punerea în aplicare, inclusiv alocarea resurselor pentru măsurile de adaptare și prevenire și considerentele legate de reziliența fiscală. Se preconizează că măsurile de adaptare la schimbările climatice și măsurile de prevenire a dezastrelor pentru pericolele legate de climă vor fi în mare măsură aceleași. Cu toate acestea, este important să se ia în considerare și alte aspecte legate de prevenirea dezastrelor pentru a se asigura sinergii maxime între măsuri (de exemplu, adaptarea clădirilor la schimbările climatice, luând în considerare, de asemenea, siguranța seismică, după caz) și pentru a se asigura că principiile de a nu face rău și adaptarea inadecvată sunt luate în considerare într-o perspectivă mai largă a dezastrelor și a rezilienței societății.

| — | Estimarea nevoilor de investiții pentru planul sau strategia de adaptare. Se recomandă includerea unei imagini de ansamblu a investițiilor publice și private necesare sau a costurilor care urmează să fie suportate (inclusiv sursa de finanțare) pentru punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planul de acțiune sau în strategia de adaptare, în urma evaluării riscurilor climatice și a vulnerabilității. Estimarea nevoilor sau a costurilor investițiilor de adaptare ar urma să stea la baza alegerilor făcute în planul de acțiune sau în strategia de adaptare și trebuie să fie în concordanță cu orice estimări și informații privind adaptarea la schimbările climatice furnizate în cadrul planurilor naționale privind energia și clima ale statelor membre (10). |
| --- | --- |

—

Estimarea nevoilor de investiții pentru planul sau strategia de adaptare. Se recomandă includerea unei imagini de ansamblu a investițiilor publice și private necesare sau a costurilor care urmează să fie suportate (inclusiv sursa de finanțare) pentru punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planul de acțiune sau în strategia de adaptare, în urma evaluării riscurilor climatice și a vulnerabilității. Estimarea nevoilor sau a costurilor investițiilor de adaptare ar urma să stea la baza alegerilor făcute în planul de acțiune sau în strategia de adaptare și trebuie să fie în concordanță cu orice estimări și informații privind adaptarea la schimbările climatice furnizate în cadrul planurilor naționale privind energia și clima ale statelor membre (10).

| — | Planificarea resurselor necesare pentru punerea în aplicare a adaptării, în ceea ce privește resursele umane, financiare și legate de cunoaștere. Se recomandă instituirea unui buget de adaptare specific, care ar trebui să facă parte dintr-un buget național cuprinzător pentru acțiunile de combatere a schimbărilor climatice. Bugetul cuprinzător ar trebui să acopere deopotrivă adaptarea și atenuarea și să exploreze sinergiile dintre cele două. |
| --- | --- |

—

Planificarea resurselor necesare pentru punerea în aplicare a adaptării, în ceea ce privește resursele umane, financiare și legate de cunoaștere. Se recomandă instituirea unui buget de adaptare specific, care ar trebui să facă parte dintr-un buget național cuprinzător pentru acțiunile de combatere a schimbărilor climatice. Bugetul cuprinzător ar trebui să acopere deopotrivă adaptarea și atenuarea și să exploreze sinergiile dintre cele două.

| — | Rolul și responsabilitățile actorilor implicați în punerea în aplicare de la toate nivelurile, ceea ce implică organizarea comunicării, cooperării și coordonării între părțile interesate. Adaptarea la schimbările climatice privește întreaga societate și, prin urmare, necesită acțiuni la toate nivelurile de guvernanță și din partea tuturor sectoarelor societății. Nivelul național ar trebui să își alinieze politicile de adaptare la nivelul UE și la cel transnațional, după caz, sprijinind în același timp consolidarea rezilienței la schimbările climatice la nivel subnațional. La rândul său, nivelul subnațional poate furniza nivelului național cunoștințe care pot contribui la identificarea principalelor provocări sau obstacole în materie de adaptare și la monitorizarea și evaluarea eforturilor de adaptare. În plus, trebuie să fie abordate și lacunele în materie de competențe în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de adaptare prin asigurarea formării și a actualizării competențelor la toate nivelurile de guvernanță, în special la nivel local și regional. |
| --- | --- |

—

Rolul și responsabilitățile actorilor implicați în punerea în aplicare de la toate nivelurile, ceea ce implică organizarea comunicării, cooperării și coordonării între părțile interesate. Adaptarea la schimbările climatice privește întreaga societate și, prin urmare, necesită acțiuni la toate nivelurile de guvernanță și din partea tuturor sectoarelor societății. Nivelul național ar trebui să își alinieze politicile de adaptare la nivelul UE și la cel transnațional, după caz, sprijinind în același timp consolidarea rezilienței la schimbările climatice la nivel subnațional. La rândul său, nivelul subnațional poate furniza nivelului național cunoștințe care pot contribui la identificarea principalelor provocări sau obstacole în materie de adaptare și la monitorizarea și evaluarea eforturilor de adaptare. În plus, trebuie să fie abordate și lacunele în materie de competențe în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de adaptare prin asigurarea formării și a actualizării competențelor la toate nivelurile de guvernanță, în special la nivel local și regional.

| — | Obstacole potențiale, conflicte și sinergii asociate cu punerea în aplicare. Barierele ar putea fi legate de lipsa de acceptare socială a măsurilor propuse de adaptare la schimbările climatice sau de lipsa de finanțare. Ar putea apărea conflicte cu anumite obiective economice sau sociale ale unui domeniu, care necesită o consultare aprofundată a părților interesate. Sinergiile, astfel cum au fost discutate anterior, ar putea fi realizate, de asemenea, cu strategiile de atenuare sau cu obiectivele sociale coexistente. |
| --- | --- |

—

Obstacole potențiale, conflicte și sinergii asociate cu punerea în aplicare. Barierele ar putea fi legate de lipsa de acceptare socială a măsurilor propuse de adaptare la schimbările climatice sau de lipsa de finanțare. Ar putea apărea conflicte cu anumite obiective economice sau sociale ale unui domeniu, care necesită o consultare aprofundată a părților interesate. Sinergiile, astfel cum au fost discutate anterior, ar putea fi realizate, de asemenea, cu strategiile de atenuare sau cu obiectivele sociale coexistente.

| — | Ar trebui abordate lacunele și incertitudinile la nivelul cunoștințelor, de exemplu, potențialele efecte ale schimbărilor climatice pe termen scurt și lung. Cu toate acestea, lacunele și incertitudinile în materie de cunoștințe nu ar trebui să constituie un motiv pentru lipsa de acțiune.
  Planurile de acțiune pentru adaptare sunt esențiale în vederea atingerii obiectivelor descrise într-o strategie de adaptare la schimbările climatice. Este esențial ca planul de acțiune să includă flexibilitate, pentru a atenua riscurile asociate incertitudinilor și pentru a asigura adoptarea corespunzătoare a adaptării la schimbările climatice în toate sectoarele și straturile societății. Numai astfel o strategie de adaptare la schimbările climatice poate pune în aplicare în mod cuprinzător și precis acțiunile de adaptare.
  Pentru mai multe informații privind elaborarea planului de acțiune, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind Instrumentul de sprijin pentru adaptare referitoare la punerea în aplicare a adaptării. |
| --- | --- |

—

Ar trebui abordate lacunele și incertitudinile la nivelul cunoștințelor, de exemplu, potențialele efecte ale schimbărilor climatice pe termen scurt și lung. Cu toate acestea, lacunele și incertitudinile în materie de cunoștințe nu ar trebui să constituie un motiv pentru lipsa de acțiune.

Planurile de acțiune pentru adaptare sunt esențiale în vederea atingerii obiectivelor descrise într-o strategie de adaptare la schimbările climatice. Este esențial ca planul de acțiune să includă flexibilitate, pentru a atenua riscurile asociate incertitudinilor și pentru a asigura adoptarea corespunzătoare a adaptării la schimbările climatice în toate sectoarele și straturile societății. Numai astfel o strategie de adaptare la schimbările climatice poate pune în aplicare în mod cuprinzător și precis acțiunile de adaptare.

Pentru mai multe informații privind elaborarea planului de acțiune, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind Instrumentul de sprijin pentru adaptare referitoare la punerea în aplicare a adaptării.

Etapa 5:   monitorizare și evaluare

| Etapa 5 din orientări va contribui la:






  — | definirea obiectivului și scopului unui sistem de monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

Etapa 5 din orientări va contribui la:

—

definirea obiectivului și scopului unui sistem de monitorizare și evaluare;

| — | includerea părților interesate în procesul de evaluare; |
| --- | --- |

—

includerea părților interesate în procesul de evaluare;

| — | definirea indicatorilor sistemului de monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

—

definirea indicatorilor sistemului de monitorizare și evaluare.

Monitorizarea și evaluarea eforturilor de adaptare în curs sunt necesare pentru menținerea responsabilității și îmbunătățirea politicii generale de adaptare. Deși reprezintă ultima etapă a ciclului de planificare a adaptării, acestea ar trebui discutate ca parte a etapelor anterioare ale elaborării politicilor. O formulare clară a țintelor, obiectivelor, opțiunilor și acțiunilor de adaptare care pot fi măsurate și monitorizate „ușor” și ale căror progrese pot fi evaluate și comunicate ulterior permite un sistem de monitorizare și evaluare mai bine direcționat. Dificultatea adaptării în comparație cu alte politici constă în faptul că o adaptare reușită previne efectele negative ale schimbărilor climatice. Prin urmare, beneficiile reale nu sunt întotdeauna vizibile sau măsurabile.

Practica predominantă se axează pe monitorizarea și evaluarea proceselor stabilite de politicile de adaptare, răspunzând la întrebarea „ce se face?”. Cu toate acestea, pentru a obține o imagine completă a eficacității și eficienței generale a politicii de adaptare, devine din ce în ce mai important să se înțeleagă efectele și rezultatele acestor procese și ale acțiunilor de adaptare asociate, răspunzând la întrebarea „ce diferență aduce aceasta pentru vulnerabilitățile și riscurile noastre?”. Concentrarea asupra efectelor și rezultatelor politicilor de adaptare poate contribui, de asemenea, la a stabili dacă strategia/planul este suficient de ambițios pentru a contribui în mod semnificativ la consolidarea rezilienței și pentru a explora problemele emergente care necesită mai multă atenție în viitor.

Spre deosebire de practica predominantă, ar trebui monitorizate și evaluate nu numai efectele fizice, ci și cele sociale și rezultatele acțiunilor de adaptare, inclusiv distribuția acestora în diferite grupuri de populație. Acest lucru este important pentru a se asigura că acțiunile de adaptare vizează și sprijină comunitățile vulnerabile și nu au efecte nedorite de agravare sau de creare a unor noi inegalități.

Etapa 5.a.   Definirea obiectivului și scopului monitorizării și evaluării

| Exemplul de caz nr. 5:„Mückenatlas”: un proiect științific cetățenesc pentru supravegherea țânțarilor în Germania
  Știrile referitoare la agenții patogeni transmiși la animale și oameni prin mușcături de țânțari au fost amplu mediatizate în întreaga UE, deoarece au fost înregistrate cazuri de febră denga, chikungunya și de infecție cu virusul West Nile (WNV), în special în sudul Europei. Cu toate acestea, răspândirea speciilor de țânțari purtători ai acestor agenți patogeni ai bolilor (cum ar fi virusurile, bacteriile și paraziții care pot cauza boli) a fost, de asemenea, documentată în țările mai nordice ale UE, inclusiv în Germania. Schimbările climatice au fost recunoscute ca fiind unul dintre factorii care contribuie la această răspândire. Pentru a aborda riscurile potențiale pentru sănătate, trebuie combinate măsurile de supraveghere, prevenire și reducere a emisiilor. „Mückenatlas” („Atlasul țânțarilor”) din Germania este un exemplu al modului în care un proiect științific cetățenesc poate nu numai să contribuie la cercetare, ci și să completeze metodele tradiționale de monitorizare pentru a funcționa ca sistem de alertă timpurie. Proiectul implică persoane care prezintă eșantioane de țânțari, care sunt apoi identificate și utilizate pentru cercetare de către experți. Prin urmare, „Mückenatlas” contribuie la cunoașterea speciilor indigene și invazive de țânțari și a bolilor asociate din Germania și urmărește să creeze o bază de informații pentru factorii de decizie și cercetători în vederea evaluării riscurilor viitoare. |
| --- |

Exemplul de caz nr. 5:„Mückenatlas”: un proiect științific cetățenesc pentru supravegherea țânțarilor în Germania

Știrile referitoare la agenții patogeni transmiși la animale și oameni prin mușcături de țânțari au fost amplu mediatizate în întreaga UE, deoarece au fost înregistrate cazuri de febră denga, chikungunya și de infecție cu virusul West Nile (WNV), în special în sudul Europei. Cu toate acestea, răspândirea speciilor de țânțari purtători ai acestor agenți patogeni ai bolilor (cum ar fi virusurile, bacteriile și paraziții care pot cauza boli) a fost, de asemenea, documentată în țările mai nordice ale UE, inclusiv în Germania. Schimbările climatice au fost recunoscute ca fiind unul dintre factorii care contribuie la această răspândire. Pentru a aborda riscurile potențiale pentru sănătate, trebuie combinate măsurile de supraveghere, prevenire și reducere a emisiilor. „Mückenatlas” („Atlasul țânțarilor”) din Germania este un exemplu al modului în care un proiect științific cetățenesc poate nu numai să contribuie la cercetare, ci și să completeze metodele tradiționale de monitorizare pentru a funcționa ca sistem de alertă timpurie. Proiectul implică persoane care prezintă eșantioane de țânțari, care sunt apoi identificate și utilizate pentru cercetare de către experți. Prin urmare, „Mückenatlas” contribuie la cunoașterea speciilor indigene și invazive de țânțari și a bolilor asociate din Germania și urmărește să creeze o bază de informații pentru factorii de decizie și cercetători în vederea evaluării riscurilor viitoare.

Image 7

Prima etapă a dezvoltării unui sistem de monitorizare și evaluare este definirea obiectivului și a scopului acestuia, deoarece această decizie are consecințe asupra coordonării și organizării activității.

Monitorizarea și evaluarea pot servi unor scopuri multiple, cel mai important fiind urmărirea progreselor și a performanței politicii de adaptare pentru a informa și a îmbunătăți procesul de elaborare a politicilor. Este bine să ne concentrăm nu numai pe strategia sau planul de adaptare propriu-zis, ci și pe politicile sectoriale relevante. În acest sens, prima etapă constă în a verifica dacă și în ce măsură politicile sectoriale au integrat adaptarea. A doua etapă constă în monitorizarea periodică a acțiunilor legate de adaptare care sunt deja articulate în politicile sectoriale.

Scopul secundar al monitorizării și evaluării ar putea fi acela de a spori responsabilitatea în cadrul administrațiilor publice, de a îmbunătăți baza de cunoștințe, de a învăța modul în care se ajustează procesele în curs sau viitoare sau de a sensibiliza publicul cu privire la necesitatea adaptării.

Etapa 5.b.   Procesul decizional cu privire la persoanele care trebuie implicate în proces

Pentru o monitorizare, raportare și evaluare eficace, este esențial să se decidă cine își asumă responsabilitatea generală pentru monitorizare, raportare și evaluare, să se clarifice rolurile diferiților actori și să se instituie mecanisme de coordonare verticală și orizontală cu diferiți actori din toate sectoarele și de la nivel administrativ.

Responsabilitatea generală pentru monitorizare, raportare și evaluare revine, de obicei, organismului responsabil de coordonarea procesului și de raportarea rezultatelor. Organismul responsabil cu monitorizarea, raportarea și evaluarea poate fi același cu organismul de coordonare a politicii naționale de adaptare sau cu un actor independent de cei responsabili cu planificarea și punerea în aplicare a politicilor de adaptare. Ambele abordări au avantajele lor. Pe de o parte, o legătură strânsă între monitorizare, raportare și evaluare și elaborarea de politici poate, de exemplu, să faciliteze învățarea și asimilarea rezultatelor monitorizării și evaluării în elaborarea și revizuirea politicilor. Pe de altă parte, independența poate fi de dorit, în special pentru activitățile de evaluare.

Implicarea părților interesate, în special a celor identificate în etapa 1, precum și a nivelului administrativ regional și local este esențială nu numai pentru monitorizare, raportare și evaluare pentru a primi informații, date și cunoștințe cantitative și calitative relevante, ci și pentru interpretarea și derivarea mesajelor relevante din datele disponibile, răspunzând la întrebările „cum” și „de ce”.

Etapa 5.c.   Definirea indicatorilor și a abordărilor bazate pe metode mixte

Atunci când se monitorizează și se evaluează adaptarea, se recomandă combinarea metodelor cantitative și calitative, deoarece este probabil ca această abordare să fie mai flexibilă, permițând să se recurgă la diferite surse de date și informații care pot fi verificate între ele pentru a se asigura că discursul general privind progresul și performanța în materie de adaptare este solid, consecvent și contextualizat. Această abordare poate contribui, de asemenea, la depășirea unora dintre limitările datelor cantitative sau calitative utilizate în mod izolat, precum și la furnizarea de informații și dovezi din surse multiple.

Indicatorii cantitativi și seturile de indicatori oferă dovezi cuantificabile, aparent lipsite de ambiguitate, ale progreselor și performanței. Atunci când se identifică indicatori adecvați, atât pentru monitorizarea, cât și pentru evaluarea procesului și a rezultatelor, se recomandă:

| — | să se utilizeze indicatorii preexistenți, dacă aceștia corespund obiectivului general al sistemului de monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

—

să se utilizeze indicatorii preexistenți, dacă aceștia corespund obiectivului general al sistemului de monitorizare și evaluare;

| — | să se asigure că un set de indicatori oferă o imagine coerentă și solidă a progreselor și performanței în materie de adaptare; |
| --- | --- |

—

să se asigure că un set de indicatori oferă o imagine coerentă și solidă a progreselor și performanței în materie de adaptare;

| — | să se reflecte și să se explice toate ipotezele, limitările și incertitudinile de fond date de natura indicatorilor; |
| --- | --- |

—

să se reflecte și să se explice toate ipotezele, limitările și incertitudinile de fond date de natura indicatorilor;

| — | să se utilizeze o combinație de indicatori de proces, de realizare și de rezultat pentru a asigura reprezentativitatea și pentru a măsura progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunile importante sau determinante, mai degrabă decât aspectele secundare; |
| --- | --- |

—

să se utilizeze o combinație de indicatori de proces, de realizare și de rezultat pentru a asigura reprezentativitatea și pentru a măsura progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunile importante sau determinante, mai degrabă decât aspectele secundare;

| — | să se ia în considerare resursele disponibile, precum și accesul la date, disponibilitatea periodică și coerența acestora. |
| --- | --- |

—

să se ia în considerare resursele disponibile, precum și accesul la date, disponibilitatea periodică și coerența acestora.

Deși caracterul adecvat al fiecărui indicator trebuie luat în considerare în cadrul setului de indicatori, fiecare indicator ar trebui să îndeplinească următoarele criterii:

| — | Să fie valabil: indicatorul măsoară rezultatul? |
| --- | --- |

—

Să fie valabil: indicatorul măsoară rezultatul?

| — | Să fie precis: părțile interesate s-au pus de acord cu privire la ce anume măsoară indicatorul? |
| --- | --- |

—

Să fie precis: părțile interesate s-au pus de acord cu privire la ce anume măsoară indicatorul?

| — | Să fie practic, accesibil, simplu: sunt disponibile informații la un cost rezonabil? Va fi ușor de colectat și de analizat? |
| --- | --- |

—

Să fie practic, accesibil, simplu: sunt disponibile informații la un cost rezonabil? Va fi ușor de colectat și de analizat?

| — | Să fie fiabil: măsura este coerentă în timp? |
| --- | --- |

—

Să fie fiabil: măsura este coerentă în timp?

| — | Să fie sensibil: când se modifică rezultatul, indicatorul va fi sensibil la modificările respective? |
| --- | --- |

—

Să fie sensibil: când se modifică rezultatul, indicatorul va fi sensibil la modificările respective?

| — | Să fie clar: suntem siguri că o creștere este un lucru pozitiv sau negativ? |
| --- | --- |

—

Să fie clar: suntem siguri că o creștere este un lucru pozitiv sau negativ?

| — | Să fie util: informațiile vor fi utile pentru procesul decizional, responsabilitate și învățare? |
| --- | --- |

—

Să fie util: informațiile vor fi utile pentru procesul decizional, responsabilitate și învățare?

| — | Să aibă sens: părțile interesate sunt de acord că acest indicator este logic de utilizat? |
| --- | --- |

—

Să aibă sens: părțile interesate sunt de acord că acest indicator este logic de utilizat?

Etapa 5.d.   Comunicarea rezultatelor în vederea fundamentării politicilor și a practicilor

Pentru a valorifica la maximum rezultatele monitorizării și evaluării în ceea ce privește îmbunătățirea politicii generale de adaptare, constatările trebuie comunicate unei game largi de factori de decizie, la momentul potrivit și într-un mod adecvat. Un exemplu de bună practică de implicare a părților interesate și de informare a factorilor de decizie cu privire la rezultate este descris în exemplul de caz nr. 5 din caseta de text.

Pentru a consolida utilizarea rezultatelor monitorizării și evaluării în procesul de elaborare a politicilor, se recomandă:

| — | să se convină asupra modului în care vor fi utilizate rezultatele înainte de dezvoltarea sistemului de monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

—

să se convină asupra modului în care vor fi utilizate rezultatele înainte de dezvoltarea sistemului de monitorizare și evaluare;

| — | să se colaboreze cu părțile interesate pe parcursul elaborării sau revizuirii strategiei și a planului de acțiune și să se discute cu acestea rezultatele preliminare pentru a face schimb de opinii cu privire la modul în care acestea ar putea fi interpretate și comunicate; |
| --- | --- |

—

să se colaboreze cu părțile interesate pe parcursul elaborării sau revizuirii strategiei și a planului de acțiune și să se discute cu acestea rezultatele preliminare pentru a face schimb de opinii cu privire la modul în care acestea ar putea fi interpretate și comunicate;

| — | să se îmbunătățească comunicarea privind monitorizarea, raportarea și evaluarea, utilizând diverse mijloace și punând accentul pe grupurile-țintă și pe contextele date; |
| --- | --- |

—

să se îmbunătățească comunicarea privind monitorizarea, raportarea și evaluarea, utilizând diverse mijloace și punând accentul pe grupurile-țintă și pe contextele date;

| — | să se pună accentul pe diseminare, sensibilizare și consolidarea capacităților; |
| --- | --- |

—

să se pună accentul pe diseminare, sensibilizare și consolidarea capacităților;

| — | să se utilizeze rezultatele monitorizării și evaluării pentru a se asigura că adaptarea reprezintă o prioritate pe agenda politică a tuturor nivelurilor de guvernanță. |
| --- | --- |

—

să se utilizeze rezultatele monitorizării și evaluării pentru a se asigura că adaptarea reprezintă o prioritate pe agenda politică a tuturor nivelurilor de guvernanță.

Monitorizarea și evaluarea eficacității și eficienței măsurilor de adaptare la schimbările climatice puse în aplicare sunt esențiale, întrucât astfel se asigură că efectele fizice și sociale ale măsurii de adaptare la schimbările climatice sunt revizuite pentru a evalua dacă este necesară actualizarea strategiei de adaptare la schimbările climatice.

Pentru mai multe informații privind monitorizarea și evaluarea, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind Instrumentul de sprijin pentru adaptare cu privire la monitorizarea și evaluarea adaptării.

---

(1)  Contribuția Grupului de lucru II „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”.

(2)  Potrivit Raportului de sinteză AR6 al IPCC (2023), Rezumatul pentru factorii de decizie, schimbările transformatoare sunt sprijinite de „acțiuni de adaptare și atenuare, care acordă întâietate echității, justiției sociale, justiției climatice, abordărilor bazate pe drepturi și incluziunii”. De asemenea, se consideră că acestea „conduc la rezultate mai durabile, reduc compromisurile [...] și promovează o dezvoltare rezilientă la schimbările climatice”.

(3)  Articolul 5 alineatul (4) din Legea europeană a climei: Statele membre actualizează periodic strategiile și includ informațiile actualizate conexe în raportul care trebuie prezentat în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

(4)  Integrarea trebuie concepută ca un proces bidirecțional: aceasta ar trebui să ia în considerare, de asemenea, contribuția altor politici sectoriale la măsurile de adaptare.

(5)  De exemplu, literatura de specialitate sugerează că bărbații tind să fie mai puțin preocupați decât femeile de schimbările climatice atunci când țările sunt mai bogate. A se vedea, de exemplu, Bush și Clayton (2023).

(6)  O serie de bune practici și orientări în acest sens pot fi găsite în Participarea copiilor la procesul decizional public – De ce ar trebui să fie implicați copiii?

(7)  Alte opțiuni deschise prin activitățile aferente actului delegat privind taxonomia în domeniul climei în cadrul adaptării la schimbările climatice.

(8)  În ceea ce privește evaluările riscurilor, scenariile și obiectivele în materie de reziliență la dezastre elaborate în conformitate cu mecanismul de protecție civilă al Uniunii.

(9)  Cu toate acestea, evaluarea riscurilor poate merge și mai departe prin stabilirea și ierarhizarea măsurilor de adaptare necesare.

(10)  Comunicarea Comisiei privind orientările adresate statelor membre pentru actualizarea planurilor naționale privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, secțiunea 3.6, conține orientări privind estimările nevoilor de investiții, inclusiv pentru măsurile de adaptare. Aceleași orientări pot fi utilizate pentru planurile de acțiune și strategiile de adaptare, inclusiv pentru a asigura coerența cu planurile naționale privind energia și clima.

---

ANEXA I

Exemplu de model de strategie de adaptare

Acest model este un exemplu de structură a unei strategii cuprinzătoare de adaptare. Într-o anumită măsură, aceasta s-ar putea aplica și planului de adaptare (a se vedea partea IV. Punerea în aplicare din anexa I). Informațiile privind esența fiecărei părți nu sunt exhaustive.

I.   Introducere (aproximativ 10 % din lungimea totală)

a.   Informații elementare despre strategie

| — | Titlul complet al strategiei, obiectivul/domeniul său de aplicare, calendarul, schema actualizărilor periodice etc. |
| --- | --- |

—

Titlul complet al strategiei, obiectivul/domeniul său de aplicare, calendarul, schema actualizărilor periodice etc.

b.   Contextul strategiei/planului

| — | Cine a luat decizia de a elabora strategia, când și de ce. |
| --- | --- |

—

Cine a luat decizia de a elabora strategia, când și de ce.

| — | Modul în care strategia reflectă strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice. |
| --- | --- |

—

Modul în care strategia reflectă strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice.

| — | Ce alte documente strategice și acte legislative ale UE se referă la strategie și în ce mod. |
| --- | --- |

—

Ce alte documente strategice și acte legislative ale UE se referă la strategie și în ce mod.

| — | Ce alte documente strategice naționale se referă la strategie și în ce mod. |
| --- | --- |

—

Ce alte documente strategice naționale se referă la strategie și în ce mod.

| — | Situația politicii de adaptare la schimbările climatice înainte de elaborarea strategiei. |
| --- | --- |

—

Situația politicii de adaptare la schimbările climatice înainte de elaborarea strategiei.

c.   Organismele responsabile

| — | Cine va pune în aplicare strategia. |
| --- | --- |

—

Cine va pune în aplicare strategia.

| — | Cine va sprijini dezvoltarea/punerea în aplicare/monitorizarea și evaluarea strategiei prin consultare, comunicare, furnizarea de date etc. |
| --- | --- |

—

Cine va sprijini dezvoltarea/punerea în aplicare/monitorizarea și evaluarea strategiei prin consultare, comunicare, furnizarea de date etc.

d.   Grupuri-țintă

| — | Cine va fi/ar putea fi afectat de punerea în aplicare. |
| --- | --- |

—

Cine va fi/ar putea fi afectat de punerea în aplicare.

| — | Cine trebuie să respecte strategia în activitatea/funcționarea de zi cu zi. |
| --- | --- |

—

Cine trebuie să respecte strategia în activitatea/funcționarea de zi cu zi.

e.   Terminologie

| — | Explicarea conceptelor-cheie utilizate în strategie. |
| --- | --- |

—

Explicarea conceptelor-cheie utilizate în strategie.

II.   Partea analitică (aproximativ 15 % din lungimea totală)

a.   Evaluarea schimbărilor climatice și a vulnerabilității pe baza celor mai recente date științifice

| — | Informații privind efectele și riscurile climatice trecute și actuale. |
| --- | --- |

—

Informații privind efectele și riscurile climatice trecute și actuale.

| — | Proiecții privind tendințele viitoare ale diferitelor variabile și pericole climatice, pe baza unei serii de scenarii climatice diferite. |
| --- | --- |

—

Proiecții privind tendințele viitoare ale diferitelor variabile și pericole climatice, pe baza unei serii de scenarii climatice diferite.

| — | Rezultatele simulărilor de criză în cadrul diferitelor scenarii climatice. |
| --- | --- |

—

Rezultatele simulărilor de criză în cadrul diferitelor scenarii climatice.

| — | Proiecții viitoare privind dezvoltarea socioeconomică și alți factori din afara domeniului climei și megatendințe care ar putea avea o influență semnificativă asupra vulnerabilității la schimbările climatice. |
| --- | --- |

—

Proiecții viitoare privind dezvoltarea socioeconomică și alți factori din afara domeniului climei și megatendințe care ar putea avea o influență semnificativă asupra vulnerabilității la schimbările climatice.

b.   Evaluarea progreselor înregistrate

| — | Informații privind abordarea până în prezent a adaptării la schimbările climatice și interconectarea acesteia cu atenuarea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

—

Informații privind abordarea până în prezent a adaptării la schimbările climatice și interconectarea acesteia cu atenuarea schimbărilor climatice.

| — | Evaluarea strategiei/planului de adaptare anterior în ceea ce privește procesele și progresele înregistrate pentru reducerea vulnerabilității și consolidarea rezilienței, de preferință pe baza unui set cuprinzător de indicatori. |
| --- | --- |

—

Evaluarea strategiei/planului de adaptare anterior în ceea ce privește procesele și progresele înregistrate pentru reducerea vulnerabilității și consolidarea rezilienței, de preferință pe baza unui set cuprinzător de indicatori.

c.   Elaborarea unui scenariu de statu-quo

| — | Informații privind evoluția viitoare în cazul în care strategia nu este pusă în aplicare. |
| --- | --- |

—

Informații privind evoluția viitoare în cazul în care strategia nu este pusă în aplicare.

d.   Rezumatul principalelor analize

| — | Rezumatul altor analize esențiale importante pentru înțelegerea problemei și evoluția acesteia sau ca justificare a acțiunii alese pentru soluționarea problemei. |
| --- | --- |

—

Rezumatul altor analize esențiale importante pentru înțelegerea problemei și evoluția acesteia sau ca justificare a acțiunii alese pentru soluționarea problemei.

III.   Partea strategică (aproximativ 45 % din lungimea totală)

a.   Viziunea și direcția strategică principală (aproximativ 15 % din această secțiune)

| — | Logica de intervenție și ierarhia obiectivelor/țintelor






  — | Identificarea a ceea ce trebuie realizat și a modului în care se stabilește direcția strategică. |
| --- | --- | --- |

—

Logica de intervenție și ierarhia obiectivelor/țintelor

—

Identificarea a ceea ce trebuie realizat și a modului în care se stabilește direcția strategică.

| — | Explicarea ierarhiei obiectivelor strategice și specifice. |
| --- | --- |

—

Explicarea ierarhiei obiectivelor strategice și specifice.

| — | Viziune și domenii/sectoare strategice






  — | Informații privind viziunea asupra strategiei. |
| --- | --- | --- |

—

Viziune și domenii/sectoare strategice

—

Informații privind viziunea asupra strategiei.

| — | Informații privind domeniile/sectoarele strategice: modul în care acestea se raportează la problemă; care sunt principalele interconexiuni dintre acestea; ce compromisuri sau conflicte potențiale ar putea implica aceste interconexiuni. |
| --- | --- |

—

Informații privind domeniile/sectoarele strategice: modul în care acestea se raportează la problemă; care sunt principalele interconexiuni dintre acestea; ce compromisuri sau conflicte potențiale ar putea implica aceste interconexiuni.

| — | Obiective strategice






  — | Descrierea obiectivelor strategice și a relației acestora cu viziunea/obiectivul global al strategiei. |
| --- | --- | --- |

—

Obiective strategice

—

Descrierea obiectivelor strategice și a relației acestora cu viziunea/obiectivul global al strategiei.

| — | Impacturile, beneficiile și valorile-țintă în ceea ce privește obiectivele strategice. |
| --- | --- |

—

Impacturile, beneficiile și valorile-țintă în ceea ce privește obiectivele strategice.

b.   Descrierea obiectivelor/țintelor din cadrul fiecărui domeniu/sector strategic (aproximativ 30 % din această secțiune)

| — | Descrierea obiectivelor specifice și a impactului preconizat al acestora






  — | Prezentare generală a obiectivelor specifice și a relației acestora cu obiectivele strategice și cu alte obiective. |
| --- | --- | --- |

—

Descrierea obiectivelor specifice și a impactului preconizat al acestora

—

Prezentare generală a obiectivelor specifice și a relației acestora cu obiectivele strategice și cu alte obiective.

| — | Impactul, beneficiile și valorile-țintă în ceea ce privește obiectivele specifice. |
| --- | --- |

—

Impactul, beneficiile și valorile-țintă în ceea ce privește obiectivele specifice.

| — | Prezentare generală a opțiunilor de adaptare






  — | Descrierea opțiunilor de adaptare pentru atingerea obiectivelor specifice, pornind de la cele mai recente cunoștințe și preferând soluțiile bazate pe natură și pe ecosisteme. |
| --- | --- | --- |

—

Prezentare generală a opțiunilor de adaptare

—

Descrierea opțiunilor de adaptare pentru atingerea obiectivelor specifice, pornind de la cele mai recente cunoștințe și preferând soluțiile bazate pe natură și pe ecosisteme.

| — | Costurile, beneficiile și impactul punerii în aplicare a fiecărei măsuri. |
| --- | --- |

—

Costurile, beneficiile și impactul punerii în aplicare a fiecărei măsuri.

| — | Rezultatele și efectele punerii în aplicare, indicatori






  — | Rezultatele și efectele preconizate ale fiecărei măsuri din perspectiva contribuției la obiectivele strategiei. |
| --- | --- | --- |

—

Rezultatele și efectele punerii în aplicare, indicatori

—

Rezultatele și efectele preconizate ale fiecărei măsuri din perspectiva contribuției la obiectivele strategiei.

| — | Indicatori pentru monitorizarea și evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

—

Indicatori pentru monitorizarea și evaluarea măsurilor.

Figura 3

Exemplu de ierarhie a obiectivelor specifice și a opțiunilor de adaptare în cadrul unui anumit obiectiv strategic

Image 8

IV.   Partea privind punerea în aplicare – plan de acțiune (aproximativ 25 % din lungimea totală)

a.   Gestionarea punerii în aplicare

| — | Informații cu privire la persoana responsabilă de punerea în aplicare. |
| --- | --- |

—

Informații cu privire la persoana responsabilă de punerea în aplicare.

| — | Informații privind sistemul și structura de direcționare a punerii în aplicare (rolurile, responsabilitățile și mandatele anumitor actori). |
| --- | --- |

—

Informații privind sistemul și structura de direcționare a punerii în aplicare (rolurile, responsabilitățile și mandatele anumitor actori).

| — | Definirea punctelor de declanșare care ar implica modificări în punerea în aplicare, inclusiv modul în care ar fi executate aceste modificări. |
| --- | --- |

—

Definirea punctelor de declanșare care ar implica modificări în punerea în aplicare, inclusiv modul în care ar fi executate aceste modificări.

b.   Planul de punere în aplicare

| — | Stabilirea priorității fluxurilor de lucru. |
| --- | --- |

—

Stabilirea priorității fluxurilor de lucru.

c.   Calendarul de punere în aplicare

| — | Calendarul de punere în aplicare a anumitor măsuri, inclusiv responsabilitățile, continuitatea punerii în aplicare, obiectivele intermediare etc. |
| --- | --- |

—

Calendarul de punere în aplicare a anumitor măsuri, inclusiv responsabilitățile, continuitatea punerii în aplicare, obiectivele intermediare etc.

d.   Buget și resurse financiare

| — | Estimarea nevoilor de investiții pentru planul de acțiune ales, inclusiv cele care ar urma să intre sub incidența bugetelor publice și cele din cadrul mobilizării finanțării private. |
| --- | --- |

—

Estimarea nevoilor de investiții pentru planul de acțiune ales, inclusiv cele care ar urma să intre sub incidența bugetelor publice și cele din cadrul mobilizării finanțării private.

| — | Informații privind bugetul pentru punerea în aplicare a strategiei și resursele de finanțare disponibile. |
| --- | --- |

—

Informații privind bugetul pentru punerea în aplicare a strategiei și resursele de finanțare disponibile.

e.   Sistemul de monitorizare și evaluare

| — | Informații privind persoanele responsabile cu monitorizarea și evaluarea. |
| --- | --- |

—

Informații privind persoanele responsabile cu monitorizarea și evaluarea.

| — | Informații privind sistemul de monitorizare și evaluare continuă a procesului de punere în aplicare și progresele înregistrate în atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

—

Informații privind sistemul de monitorizare și evaluare continuă a procesului de punere în aplicare și progresele înregistrate în atingerea obiectivelor.

| — | Planul de monitorizare și evaluare a strategiei, ținând seama de obligațiile actuale de raportare. |
| --- | --- |

—

Planul de monitorizare și evaluare a strategiei, ținând seama de obligațiile actuale de raportare.

V.   Rezumat (aproximativ 5 % din lungimea totală)

| — | Scurt rezumat al principalelor activități, etape și obiective intermediare stabilite în punerea în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

—

Scurt rezumat al principalelor activități, etape și obiective intermediare stabilite în punerea în aplicare a strategiei.

VI.   Anexă

De obicei, anexa la strategie include documente de fundamentare întocmite în cursul etapei de elaborare a strategiei. Aceasta poate include, de exemplu, documente analitice (cum ar fi analize SWOT (1) sau analize cost-beneficiu) sau documente care oferă mai multe detalii privind punerea în aplicare a strategiei (cum ar fi un calendar mai detaliat sau un set cuprinzător de indicatori).

---

(1)  Analize pentru identificarea punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor.

---

ANEXA II

Noi domenii ale politicii de adaptare

Reziliență justă

Grupurile cele mai vulnerabile din societate sunt adesea cele mai afectate de schimbările climatice; prin urmare, evaluările impactului schimbărilor climatice și ale vulnerabilității nu ar trebui să neglijeze consecințele disproporționate asupra grupurilor defavorizate de persoane și a zonelor geografice. Pentru a obține o reziliență justă, este esențial să se prevină sarcinile inegale și să nu fie lăsat nimeni în urmă.

| — | Sarcini inegale: anumite grupuri sociale și zone geografice sunt afectate în mod disproporționat de schimbările climatice din cauza expunerii inegale sau a vulnerabilităților preexistente la efectele schimbărilor climatice, a capacităților economice și politice diferite sau a accesului diferit la servicii și infrastructură publice. În acest sens, schimbările climatice pot agrava inegalitățile existente și pot crea altele noi.






  — | De exemplu, grupurile cu venituri mici sunt adesea mai expuse și mai vulnerabile la căldură, deoarece este posibil să locuiască în clădiri care nu sunt bine izolate și să nu aibă bani pentru protecție termică suplimentară, de exemplu, pentru produsele cu protecție antisolară. De asemenea, este posibil să locuiască în cartiere dens populate, care nu dispun de spații publice verzi. În mod similar, grupurile care locuiesc în zone joase și în apropierea albiei râurilor suferă mai mult de pe urma inundațiilor și ar putea avea o capacitate mai scăzută de a se muta din cauza prețului mai mic al propriilor locuințe. |
| --- | --- | --- |

—

Sarcini inegale: anumite grupuri sociale și zone geografice sunt afectate în mod disproporționat de schimbările climatice din cauza expunerii inegale sau a vulnerabilităților preexistente la efectele schimbărilor climatice, a capacităților economice și politice diferite sau a accesului diferit la servicii și infrastructură publice. În acest sens, schimbările climatice pot agrava inegalitățile existente și pot crea altele noi.

—

De exemplu, grupurile cu venituri mici sunt adesea mai expuse și mai vulnerabile la căldură, deoarece este posibil să locuiască în clădiri care nu sunt bine izolate și să nu aibă bani pentru protecție termică suplimentară, de exemplu, pentru produsele cu protecție antisolară. De asemenea, este posibil să locuiască în cartiere dens populate, care nu dispun de spații publice verzi. În mod similar, grupurile care locuiesc în zone joase și în apropierea albiei râurilor suferă mai mult de pe urma inundațiilor și ar putea avea o capacitate mai scăzută de a se muta din cauza prețului mai mic al propriilor locuințe.

| — | În plus, anumite ocupații și anumiți lucrători sunt mai afectați de impactul schimbărilor climatice din cauza expunerii lor (de exemplu, stresul termic) sau a sarcinii fizice, de exemplu, lucrătorii din agricultură, silvicultură și construcții. |
| --- | --- |

—

În plus, anumite ocupații și anumiți lucrători sunt mai afectați de impactul schimbărilor climatice din cauza expunerii lor (de exemplu, stresul termic) sau a sarcinii fizice, de exemplu, lucrătorii din agricultură, silvicultură și construcții.

| — | Principiul de a nu lăsa pe nimeni în urmă: costurile și beneficiile opțiunilor de adaptare ar trebui împărțite în mod echitabil.






  — | Un exemplu de abordare „inechitabilă” a adaptării, deoarece măsurile de protecție împotriva inundațiilor pot fi extrem de costisitoare, ar putea consta în măsurile de gestionare a inundațiilor care favorizează persoanele înstărite cu proprietăți în zonele predispuse la inundații, în detrimentul comunităților cu mai puțină influență în viața politică și/sau cu valori economice mai mici expuse riscului. |
| --- | --- | --- |

—

Principiul de a nu lăsa pe nimeni în urmă: costurile și beneficiile opțiunilor de adaptare ar trebui împărțite în mod echitabil.

—

Un exemplu de abordare „inechitabilă” a adaptării, deoarece măsurile de protecție împotriva inundațiilor pot fi extrem de costisitoare, ar putea consta în măsurile de gestionare a inundațiilor care favorizează persoanele înstărite cu proprietăți în zonele predispuse la inundații, în detrimentul comunităților cu mai puțină influență în viața politică și/sau cu valori economice mai mici expuse riscului.

Cu toate acestea, este important să se includă considerente de reziliență justă în fiecare etapă a planificării adaptării la schimbările climatice, de exemplu, atunci când se identifică părțile interesate relevante care urmează să fie incluse în proces, când se efectuează evaluarea riscurilor legate de schimbările climatice și a vulnerabilității, evaluarea opțiunilor de adaptare, monitorizarea și evaluarea eforturilor de adaptare etc.

Există posibilitatea să nu ne limităm la luarea în considerare și abordarea sarcinilor inegale ale schimbărilor climatice în cadrul politicii de adaptare. De exemplu, abordarea integrată a egalității între femei și bărbați implică integrarea unei perspective de gen în pregătirea, conceperea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor, a măsurilor de reglementare și a programelor de cheltuieli, în vederea promovării egalității între femei și bărbați și a combaterii discriminării.

Pentru mai multe informații privind reziliența justă, a se vedea, de asemenea, pagina referitoare la politica privind reziliența justă Climate-ADAPT.

Adaptare inadecvată

Orice efort de adaptare are loc în contextul unor condiții în continuă schimbare și este asociat unei rate mari de incertitudine. Prin urmare, adaptarea este un proces continuu, ale cărui rezultate sunt dificil de prevăzut. În unele cazuri, eforturile de adaptare pot conduce la consecințe negative neprevăzute, neintenționate, denumite „adaptare inadecvată”.

IPCC definește adaptarea inadecvată ca fiind „acțiunile care pot conduce la un risc sporit de rezultate negative legate de climă, inclusiv prin creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră, prin creșterea sau transferul vulnerabilității la schimbările climatice, prin rezultate mai inechitabile sau prin diminuarea bunăstării, în prezent sau în viitor”.

Gradul de reușită al eforturilor de adaptare depinde în mare măsură de context și poate varia de la căi de transformare la căi reziliente la schimbările climatice, pe de o parte, până la creșterea vulnerabilității grupului-țintă la schimbările climatice, pe de altă parte.

Figura 4

Un spectru de răspunsuri de la adaptare la adaptare inadecvată

Image 9

| Sursă: | Schipper, 2020 |
| --- | --- |

Sursă:

În pofida incertitudinii și a importanței contextului, au fost identificate unele tipuri generale de adaptare inadecvată care să ajute la detectarea potențialelor cazuri de adaptare inadecvată.

Schipper (2020) recunoaște trei mari categorii de adaptare inadecvată: adaptarea inadecvată infrastructurală, instituțională și comportamentală. Ultimele două categorii subliniază în special importanța luării în considerare nu numai a consecințelor fizice, ci și a celor sociale ale opțiunilor de adaptare.

Barnett și O’Neill (2010) recunosc cinci tipuri de adaptare inadecvată:

| 1. | Creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră.
  Un exemplu bine cunoscut al acestui tip de adaptare inadecvată este utilizarea aerului condiționat sau a altor tehnologii mari consumatoare de energie. |
| --- | --- |

1.

Creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră.

Un exemplu bine cunoscut al acestui tip de adaptare inadecvată este utilizarea aerului condiționat sau a altor tehnologii mari consumatoare de energie.

| 2. | Împovărarea disproporționată a persoanelor celor mai vulnerabile.
  De exemplu, prețurile mai mari ale apei au un impact disproporționat asupra gospodăriilor cu venituri mici, care plătesc o parte mai mare din venitul lor pentru apă și au posibilități mai mici de a-și reduce consumul de apă. |
| --- | --- |

2.

Împovărarea disproporționată a persoanelor celor mai vulnerabile.

De exemplu, prețurile mai mari ale apei au un impact disproporționat asupra gospodăriilor cu venituri mici, care plătesc o parte mai mare din venitul lor pentru apă și au posibilități mai mici de a-și reduce consumul de apă.

| 3. | Costuri de oportunitate ridicate (și anume costuri economice, sociale sau de mediu ridicate în raport cu alternativele).
  De exemplu, construirea unui baraj generează costuri economice, sociale și de mediu ridicate în ceea ce privește costurile de construcție și întreținere, relocarea populației și schimbările din ecosistemul râului. |
| --- | --- |

3.

Costuri de oportunitate ridicate (și anume costuri economice, sociale sau de mediu ridicate în raport cu alternativele).

De exemplu, construirea unui baraj generează costuri economice, sociale și de mediu ridicate în ceea ce privește costurile de construcție și întreținere, relocarea populației și schimbările din ecosistemul râului.

| 4. | Reducerea stimulentelor pentru adaptare (de exemplu, prin încurajarea dependenței inutile de alte persoane, prin stimularea comportamentelor vizând profitul cu orice preț sau prin recompensarea confortului).
  De exemplu, asigurările sau subvențiile ar trebui concepute astfel încât să ofere stimulente pentru adaptare. În cazul agriculturii, compensațiile acordate în urma asigurării culturilor și/sau subvențiile pentru culturi pot descuraja măsurile de adaptare ale fermierilor care cultivă culturi prin raportare la căutarea unor abordări alternative pentru a preveni eșecurile culturilor și pentru a deveni dependente de asigurare și de subvenții, fără a pune în balanță riscurile plantării unor culturi diferite. |
| --- | --- |

4.

Reducerea stimulentelor pentru adaptare (de exemplu, prin încurajarea dependenței inutile de alte persoane, prin stimularea comportamentelor vizând profitul cu orice preț sau prin recompensarea confortului).

De exemplu, asigurările sau subvențiile ar trebui concepute astfel încât să ofere stimulente pentru adaptare. În cazul agriculturii, compensațiile acordate în urma asigurării culturilor și/sau subvențiile pentru culturi pot descuraja măsurile de adaptare ale fermierilor care cultivă culturi prin raportare la căutarea unor abordări alternative pentru a preveni eșecurile culturilor și pentru a deveni dependente de asigurare și de subvenții, fără a pune în balanță riscurile plantării unor culturi diferite.

| 5. | Dependența de cale (reducerea opțiunilor de adaptare disponibile în viitor).
  De exemplu, instalațiile de desalinizare și alte instalații majore ale infrastructură angajează capitalul și instituțiile în traiectorii dificil de schimbat în viitor, reducând astfel flexibilitatea pentru a răspunde schimbărilor neprevăzute ale condițiilor de mediu, economice și sociale și reducând portofoliul de opțiuni de adaptare. |
| --- | --- |

5.

Dependența de cale (reducerea opțiunilor de adaptare disponibile în viitor).

De exemplu, instalațiile de desalinizare și alte instalații majore ale infrastructură angajează capitalul și instituțiile în traiectorii dificil de schimbat în viitor, reducând astfel flexibilitatea pentru a răspunde schimbărilor neprevăzute ale condițiilor de mediu, economice și sociale și reducând portofoliul de opțiuni de adaptare.

Pentru a evita cât mai mult adaptarea inadecvată, factorii de decizie trebuie să înțeleagă pe deplin contextul situației pe care o abordează. Aceasta presupune că factorii de decizie trebuie să înțeleagă care sunt cauzele (nu simptomele) vulnerabilității și cine sunt actorii-cheie și părțile interesate care ar trebui ascultate. De asemenea, aceștia ar trebui să privească dincolo de calendarul politicii sau al proiectului și să țină seama de interconectarea căilor de dezvoltare și de dependența diferitelor grupuri de infrastructură sau de structuri instituționale.

Soluțiile bazate pe natură

Pactul verde european, în general, și politicile UE în materie de adaptare și biodiversitate, în special, necesită eforturi mai mari pentru a pune în aplicare soluții bazate pe natură mult mai rapid și la o scară mai largă decât în prezent.

ONU definește soluțiile bazate pe natură drept „acțiuni de protejare, conservare, refacere, utilizare durabilă și gestionare a ecosistemelor terestre, de apă dulce, costiere și marine naturale sau modificate, care abordează provocările sociale, economice și de mediu în mod eficace și adaptabil, oferind în același timp bunăstare umană, servicii ecosistemice, reziliență și beneficii pentru biodiversitate” (1).

Potrivit celui de-al șaselea raport de evaluare al IPCC (2), conservarea, protejarea, refacerea și gestionarea unei părți semnificative a ecosistemelor planetei sunt necesare pentru a le reduce vulnerabilitatea și pentru a le menține reziliența la schimbările climatice. Acesta subliniază, de asemenea, potențialul ridicat al soluțiilor bazate pe natură de a reduce în mod eficace riscurile climatice și de a îmbunătăți în același timp bunăstarea oamenilor, în special pentru grupurile vulnerabile și marginalizate. Ecosistemele din întreaga lume sunt vitale pentru protejarea comunităților și a naturii împotriva efectelor schimbărilor climatice, cum ar fi inundațiile și deșertificarea.

În general, soluțiile bazate pe natură aduc în orașe, în peisajele terestre și în cele marine elemente din natură și caracteristici și procese naturale din ce în ce mai multe și mai diverse. Acestea aduc beneficii pentru biodiversitate, sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice și pot contribui la îndeplinirea obiectivelor de refacere și protecție a ecosistemelor.

Soluțiile bazate pe natură pot fi puse în aplicare în mod independent sau pot fi integrate în alte măsuri de adaptare, combinate cu soluții tehnologice sau bazate mai mult pe infrastructură.

Acestea oferă cele mai bune rezultate atunci când punerea lor în aplicare ține seama în mod corespunzător de complexitatea ecosistemelor și de efectele preconizate ale schimbărilor climatice asupra lor, dar și de contextul local specific și de diferitele interese și valori legate de acestea. Prin urmare, este important ca părțile interesate și comunitățile să fie implicate în toate etapele pentru a asigura sprijinul și asumarea în comun a responsabilității. Acest lucru poate fi facilitat în mod semnificativ prin intermediul unui cadru de reglementare favorabil, al unor standarde tehnice, al unei guvernanțe colaborative, al transferului de cunoștințe, al consolidării capacităților și al unei finanțări suficiente.

Potrivit AEM (2021), soluțiile bazate pe natură care reduc expunerea și sensibilitatea la pericolele climatice și sporesc capacitatea de adaptare pentru abordarea unor astfel de pericole implică niveluri vaste de intervenție:

| 1. | Conservarea și refacerea, inclusiv restaurarea ecologică a ecosistemelor naturale în locuri în care acestea furnizează servicii ecosistemice esențiale pentru adaptare și gestionarea riscurilor de dezastre (de exemplu, protejarea și refacerea zonelor umede pentru a susține protecția așezărilor umane împotriva fenomenelor meteorologice extreme). |
| --- | --- |

1.

Conservarea și refacerea, inclusiv restaurarea ecologică a ecosistemelor naturale în locuri în care acestea furnizează servicii ecosistemice esențiale pentru adaptare și gestionarea riscurilor de dezastre (de exemplu, protejarea și refacerea zonelor umede pentru a susține protecția așezărilor umane împotriva fenomenelor meteorologice extreme).

| 2. | Gestionarea durabilă și imunizarea ecosistemelor gestionate la schimbările climatice pentru a furniza mai multe servicii ecosistemice (de exemplu, diversificarea peisajelor agricole și a pădurilor). |
| --- | --- |

2.

Gestionarea durabilă și imunizarea ecosistemelor gestionate la schimbările climatice pentru a furniza mai multe servicii ecosistemice (de exemplu, diversificarea peisajelor agricole și a pădurilor).

| 3. | Crearea de ecosisteme noi, concepute pentru nevoi specifice de adaptare (de exemplu, acoperișuri ecologice sădite sau soluții hibride pentru gestionarea coastelor). |
| --- | --- |

3.

Crearea de ecosisteme noi, concepute pentru nevoi specifice de adaptare (de exemplu, acoperișuri ecologice sădite sau soluții hibride pentru gestionarea coastelor).

Cu toate acestea, astfel cum se afirmă în Eggermont et al. (2015), limitele dintre aceste trei tipuri nu sunt clare, deoarece există soluții hibride de-a lungul acestui gradient, atât în spațiu, cât și în timp. De exemplu, la scară peisagistică, ar putea fi necesară amestecarea zonelor protejate și gestionate pentru a îndeplini obiectivele de multifuncționalitate și durabilitate; o zonă umedă construită poate fi dezvoltată ca ecosistem nou, dar, atunci când este bine stabilită, poate fi conservată și studiată ulterior ca ecosistem natural.

Teste de rezistență în domeniul climei

Ca răspuns la dezastrul de la centrala nucleară de la Fukushima din Japonia, Consiliul European din 24-25 martie 2011 a declarat că „securitatea tuturor centralelor nucleare din UE ar trebui revizuită, pe baza unei evaluări cuprinzătoare și transparente a riscurilor – denumite «teste de rezistență»”. Aceste teste de rezistență au constat în două elemente: (i) o evaluare a solidității unei centrale nucleare atunci când se confruntă cu o serie de situații extreme (ipotetice) (3) și (ii) o verificare a măsurilor preventive și de atenuare alese, inclusiv a marjelor disponibile (4). După 10 ani, metodologia acestor simulări de criză poate fi extrapolată acum la un set mai larg de teste de rezistență în domeniul climei la nivel european pentru a identifica riscurile și deficiențele dintr-un domeniu legat de impactul schimbărilor climatice. La fel ca în cazul testelor de rezistență nucleară, al căror scop a fost acela de a se concentra asupra măsurilor care ar putea fi luate pentru a preveni defectarea unui reactor nuclear în urma unui dezastru natural, precum și asupra măsurilor de atenuare, testele de rezistență în domeniul climei ar trebui să se concentreze, de asemenea, asupra măsurilor care ar putea fi luate înainte de producerea unor fenomene meteorologice extreme provocate de schimbările climatice, care ar reduce riscul de impact. Următoarele etape vor îndruma către un test de rezistență la schimbările climatice adaptat.

Etapa 1:   definirea pericolelor în cadrul unui test de rezistență în domeniul climei specific contextului

Un test de rezistență în domeniul climei identifică riscurile posibile într-o zonă desemnată din cauza pericolelor legate de climă, inclusiv inundații, căldură, secetă, furtuni etc. Acest lucru se realizează prin colectarea și elaborarea de informații cu privire la efectele schimbărilor climatice (situația de criză) și la vulnerabilitatea sistemelor și a obiectelor față de aceste efecte. Se acordă o atenție deosebită principalelor riscuri climatice – în special infrastructurii (cheie), dar și securității apei, securității alimentare, sănătății publice, biodiversității și ecosistemelor etc. O bună practică se consideră a fi aceea de a începe testul de rezistență a infrastructurii critice într-un domeniu desemnat care este imperativ pentru alte sisteme critice, cum ar fi alimentele, apa și sănătatea. Riscurile și pericolele climatice sunt foarte dispersate în spațiu, care diferă nu numai la nivel național sau subnațional, ci și de la un stat la altul, de la o stradă la alta sau chiar de la o casă la alta. Prin urmare, primul exercițiu ar trebui să constea în identificarea scării spațiale a unui test de rezistență în domeniul climei și a pericolelor asociate acestuia.

Etapa 2:   Explorarea vulnerabilităților generale

A doua etapă implică explorarea vulnerabilităților legate de pericolele climatice determinate anterior, pe baza unor cunoștințe disponibile publicului, cum ar fi hărțile naționale sau locale. Această „scanare rapidă” permite colectarea rapidă a informațiilor de bază, oferind o primă indicație a impactului asupra climei și a vulnerabilităților într-un anumit domeniu. Rezultatele sunt adecvate pentru sensibilizarea și furnizarea de informații părților interesate relevante care nu sunt încă suficient de implicate în adaptarea la schimbările climatice.

Etapa 2.a:   evaluarea aprofundată a vulnerabilității

Informațiile colectate în etapa 2 sunt, în multe cazuri, insuficient de specifice pentru a identifica vulnerabilitățile la nivel local. În această situație, ar fi util să se genereze informații personalizate cu date suplimentare și modele de calcul pentru o anumită zonă.

Etapa 3:   de la simularea de criză la strategia de adaptare la schimbările climatice

Atunci când s-a efectuat un test de rezistență, următoarea etapă constă în transpunerea acestor informații într-o strategie de adaptare la schimbările climatice pentru sectorul sau domeniul respectiv. Înainte de a discuta posibilitățile de transpunere a acestor rezultate, este important să se remarce ce anume generează și nu generează un test de rezistență:

| — | Testul de rezistență nu poate fi trecut sau picat. Acesta este conceput pentru a identifica vulnerabilitățile și riscurile potențiale într-un domeniu care poate contribui la elaborarea unor planuri sau strategii de adaptare la schimbările climatice. |
| --- | --- |

—

Testul de rezistență nu poate fi trecut sau picat. Acesta este conceput pentru a identifica vulnerabilitățile și riscurile potențiale într-un domeniu care poate contribui la elaborarea unor planuri sau strategii de adaptare la schimbările climatice.

| — | Un test de rezistență standardizat nu oferă liste de verificare de tip „plan”. Mai degrabă, acesta urmărește să sprijine strategii sau planuri personalizate de adaptare la schimbările climatice. |
| --- | --- |

—

Un test de rezistență standardizat nu oferă liste de verificare de tip „plan”. Mai degrabă, acesta urmărește să sprijine strategii sau planuri personalizate de adaptare la schimbările climatice.

| — | Testul de rezistență nu impune norme de adaptare, ci oferă informații pentru discuții cu privire la nivelurile de risc care sunt acceptabile și care nu sunt acceptabile. |
| --- | --- |

—

Testul de rezistență nu impune norme de adaptare, ci oferă informații pentru discuții cu privire la nivelurile de risc care sunt acceptabile și care nu sunt acceptabile.

| — | Testul de rezistență nu include costurile anumitor măsuri de adaptare; acest exercițiu bugetar ar trebui să se desfășoare într-o etapă ulterioară, atunci când măsurile de adaptare pot fi comparate. |
| --- | --- |

—

Testul de rezistență nu include costurile anumitor măsuri de adaptare; acest exercițiu bugetar ar trebui să se desfășoare într-o etapă ulterioară, atunci când măsurile de adaptare pot fi comparate.

| — | Testul de rezistență nu evaluează și nu impune măsuri – acest lucru se realizează în cooperare cu părțile interesate, astfel cum se arată în următorul exemplu practic. |
| --- | --- |

—

Testul de rezistență nu evaluează și nu impune măsuri – acest lucru se realizează în cooperare cu părțile interesate, astfel cum se arată în următorul exemplu practic.

Exemplu practic: o practică neerlandeză privind integrarea testelor de rezistență la schimbările climatice în planurile de adaptare la schimbările climatice prin dialoguri pe tema riscurilor

În Țările de Jos, toate municipalitățile, consiliile regionale responsabile cu gospodărirea apei, provinciile și administrația centrală colaborează în cadrul programului Delta, un program de adaptare la schimbările climatice. Ca parte a planului Delta, pentru atingerea obiectivelor de rezistență în domeniul climei și al apei în Țările de Jos până în 2050, toate părțile au convenit să efectueze un test de rezistență la schimbările climatice în colaborare cu diverse părți interesate. Testul de rezistență s-a axat pe secetă, căldură, bazine hidrografice și inundații urbane/pluviale. Ca etapă următoare, acestea s-au angajat să organizeze dialoguri pe tema riscurilor și să includă rezultatele testelor de rezistență și ale dialogurilor privind riscurile în elaborarea agendelor de punere în aplicare. Până în 2021, toate regiunile active efectuaseră un test de rezistență. De asemenea, aproape toate regiunile de lucru s-au angajat în dialoguri pe tema riscurilor, iar un număr tot mai mare de municipalități și regiuni de lucru au stabilit o agendă de punere în aplicare a adaptării la schimbările climatice.

Dialogul privind riscurile este un proces recurent care constă în discuții multiple cu privire la riscurile legate de climă. Dialogurile interne privind riscurile au loc între funcționarii publici la nivel (sub)național, în timp ce dialogurile externe privind riscurile au loc între guvernele naționale și alte părți, cum ar fi populația rezidentă și întreprinderile. Obiectivul unui dialog pe tema riscurilor este dublu:

| 1. | Sensibilizarea cu privire la vulnerabilitatea unui anumit domeniu la schimbările climatice. Participanții pot discuta rezultatele testului de rezistență climatică în timpul dialogului privind riscurile, luând în considerare riscurile pe care le consideră acceptabile și cele pe care nu le consideră acceptabile. |
| --- | --- |

1.

Sensibilizarea cu privire la vulnerabilitatea unui anumit domeniu la schimbările climatice. Participanții pot discuta rezultatele testului de rezistență climatică în timpul dialogului privind riscurile, luând în considerare riscurile pe care le consideră acceptabile și cele pe care nu le consideră acceptabile.

| 2. | Dialogurile încurajează, de asemenea, discuțiile privind modalitățile de reducere a vulnerabilităților prin acțiuni concrete. |
| --- | --- |

2.

Dialogurile încurajează, de asemenea, discuțiile privind modalitățile de reducere a vulnerabilităților prin acțiuni concrete.

Guvernul neerlandez a elaborat o foaie de parcurs pentru a crea dialoguri pe tema riscurilor care, la rândul lor, alimentează strategiile și planurile de adaptare la schimbările climatice.

Tabelul 1

Prezentare generală a procesului de dialog pe tema riscurilor

| Pregătire | Desfășurarea dialogului | Finalizare |
| --- | --- | --- |
| De ce? Cine? Cum, în ce formă? Care sunt principalele riscuri climatice? Ce subiecte trebuie discutate? Cum se organizează dialogul? Cum pot fi informate părțile interesate? Când? Cine este responsabil cu acest proces? | Există legături între teme? Cine este afectat de impact? Ce soluții există? Care sunt oportunitățile? Există riscuri noi? Cum se poate ajunge la același nivel? Cine moderează procesul? Cum se poate menține implicarea tuturor părților? | Ce sunt acordurile comune? Care este produsul dialogului privind riscurile? Cine ce face și de ce? Repetăm dialogul? Cum partajăm rezultatele? Ce metode de comunicare vor fi utilizate? |

Pregătire

Desfășurarea dialogului

Finalizare

De ce? Cine? Cum, în ce formă? Care sunt principalele riscuri climatice? Ce subiecte trebuie discutate? Cum se organizează dialogul? Cum pot fi informate părțile interesate? Când? Cine este responsabil cu acest proces?

Există legături între teme? Cine este afectat de impact? Ce soluții există? Care sunt oportunitățile? Există riscuri noi? Cum se poate ajunge la același nivel? Cine moderează procesul? Cum se poate menține implicarea tuturor părților?

Ce sunt acordurile comune? Care este produsul dialogului privind riscurile? Cine ce face și de ce? Repetăm dialogul? Cum partajăm rezultatele? Ce metode de comunicare vor fi utilizate?

Nu există un plan clar pentru un dialog pe tema riscurilor, deoarece acesta depinde de mulți factori, cum ar fi amploarea, timpul și capacitatea. În prezent, în Țările de Jos au avut loc mai multe dialoguri pe tema riscurilor bazate pe teste de rezistență, care au fost compilate într-o imagine de ansamblu și pe o hartă. Guvernul neerlandez oferă, de asemenea, municipalităților, regiunilor și altor organisme administrative o listă de organizații care pot contribui la facilitarea dialogurilor privind riscurile, cu exemple de dialoguri pe tema riscurilor care au avut deja loc.

---

(1)  Definiția soluțiilor bazate pe natură convenită la nivel multilateral, adoptată de cea de a cincea Adunare a Organizației Națiunilor Unite pentru mediu a Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu la 2 martie 2022 (UNEP/EA.5/Res.5), link accesat la 13.4.2023.

(2)  Contribuția Grupului de lucru II „Schimbările climatice 2022: Impact, adaptare și vulnerabilitate”, link accesat la 13.4.2023.

(3)  Principalele subiecte de analiză au fost evenimentele declanșatoare naturale, inclusiv cutremurele, tsunamiurile și fenomenele meteorologice extreme, pierderea sistemelor de siguranță și gestionarea accidentelor grave.

(4)  A se vedea, de asemenea, specificațiile testelor de rezistență ale UE, link accesat la 13.4.2023.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/32

---

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

(2023/C 264/02)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în cele ce urmează.

Temeiul juridic al acestei operațiuni de prelucrare îl reprezintă Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului (2), astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1500 a Consiliului (3), și Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (4), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1495 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare este Consiliul Uniunii Europene, reprezentat de directorul general al Direcției generale Relații externe (RELEX) din cadrul Secretariatului General al Consiliului, iar departamentul însărcinat cu operațiunea de prelucrare este RELEX.1, care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabilul cu protecția datelor în cadrul Consiliului poate fi contactat la următoarea adresă:

| | Responsabilul cu protecția datelor |
| --- | --- |

Responsabilul cu protecția datelor

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare este stabilirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive în conformitate cu Decizia (PESC) 2020/1999, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1500, și cu Regulamentul (UE) 2020/1998, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1495, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, astfel cum sunt prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 și Regulamentul (UE) 2020/1998.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date legate de motivele includerii pe listă.

Temeiurile juridice pentru prelucrarea datelor cu caracter personal sunt deciziile Consiliului adoptate în temeiul articolului 29 din TUE și regulamentele Consiliului adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE de desemnare a unor persoane fizice (persoane vizate) și de impunere a înghețării activelor și a unor restricții de călătorie.

Prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini care servește unui interes public în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (a) și în vederea îndeplinirii obligațiilor legale prevăzute în actele juridice menționate anterior care îi revin operatorului în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Prelucrarea este necesară din motive de interes public major, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul poate obține date cu caracter personal ale persoanelor vizate de la statele membre și/sau de la Serviciul European de Acțiune Externă. Destinatarii datelor cu caracter personal sunt statele membre, Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă.

Toate datele cu caracter personal prelucrate de Consiliu în contextul măsuri lor restrictive autonome ale UE vor fi păstrate timp de 5 ani de la data la care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor care fac obiectul înghețării activelor sau de la expirarea valabilității măsurii sau, în cazul în care se introduce o acțiune în justiție în fața Curții de Justiție, până la pronunțarea unei hotărâri definitive. Datele cu caracter personal conținute în documentele înregistrate de Consiliu sunt păstrate de Consiliu în scopuri de arhivare în interes public, în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul ar putea fi nevoit să facă schimb de date cu caracter personal cu privire la o persoană vizată cu o țară terță sau cu o organizație internațională în contextul transpunerii de către Consiliu a desemnărilor ONU sau în contextul cooperării internaționale în ceea ce privește politica UE privind măsurile restrictive.

În absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sau a unor garanții adecvate, transferul de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională se bazează pe următoarea (următoarele) condiție (condiții), în temeiul articolului 50 din Regulamentul (UE) 2018/1725:

| — | transferul este necesar din considerente importante de interes public; |
| --- | --- |

—

transferul este necesar din considerente importante de interes public;

| — | transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. |
| --- | --- |

—

transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță.

În prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanei vizate nu este implicat niciun proces decizional automatizat.

Persoanele vizate au dreptul de a fi informate și dreptul de a-și accesa datele cu caracter personal. De asemenea, au dreptul de a-și corecta și completa datele cu caracter personal. În anumite circumstanțe, ele pot avea dreptul de a obține ștergerea datelor lor cu caracter personal, de a formula obiecții cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal sau de a solicita restricționarea acestora.

Persoanele vizate își pot exercita aceste drepturi trimițând un e-mail operatorului, cu o copie către responsabilul cu protecția datelor, astfel cum se indică mai sus.

În anexă la cererea lor, persoanele vizate trebuie să furnizeze o copie a unui act de identitate care să le confirme identitatea (carte de identitate sau pașaport). Actul respectiv trebuie să conțină un număr de identificare, țara de emitere, perioada de valabilitate, numele, adresa și data nașterii. Toate celelalte date care figurează pe copia actului de identitate, cum ar fi fotografia sau orice caracteristică personală, pot fi ocultate.

Persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Înainte de a face acest lucru, se recomandă ca persoanele vizate să încerce mai întâi să obțină o soluție satisfăcătoare contactând operatorul și/sau responsabilul cu protecția datelor din cadrul Consiliului.

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 13.

(3)  JO L 183 I, 20.7.2023, p. 35.

(4)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(5)  JO L 183 I, 20.7.2023, p. 1.

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/34

---

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1500 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1495 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

(2023/C 264/03)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința persoanelor și entităților care figurează în anexa la Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului (1), astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1500 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1495 al Consiliului (4), privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele și entitățile respective să fie incluse pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și a organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 și în Regulamentul (UE) 2020/1998. Motivele pentru desemnarea persoanelor și entităților respective sunt prezentate în rubricile relevante din anexele menționate.

Se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), conform indicațiilor de pe site-urile care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) 2020/1998, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (a se vedea articolul 4 din regulament).

Persoanele și entitățile în cauză pot înainta Consiliului, înainte de 28 iulie 2023, o cerere însoțită de documente justificative, prin care să solicite reanalizarea deciziei de a le include pe lista menționată anterior, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Eventualele observații primite vor fi luate în considerare în scopul reexaminării periodice de către Consiliu, în conformitate cu articolul 10 din Decizia (PESC) 2020/1999.

---

(1)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 13.

(2)  JO L 183 I, 20.7.2023, p. 35.

(3)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(4)  JO L 183 I, 20.7.2023, p. 1.

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/35

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 25 iulie 2023

de numire a unui supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Ungaria

(2023/C 264/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia Consiliului din 22 iulie 2003 de constituire a Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă (1), în special articolul 3,

având în vedere listele candidaților prezentate Consiliului de către guvernele statelor membre,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 24 februarie 2022 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada 1 martie 2022-28 februarie 2025. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 24 februarie 2022 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada 1 martie 2022-28 februarie 2025.

| (2) | Guvernul Ungariei a prezentat o candidatură pentru un loc vacant, |
| --- | --- |

(2)

Guvernul Ungariei a prezentat o candidatură pentru un loc vacant,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarea persoană este numită în calitatea de supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada care se încheie la 28 februarie 2025:

REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR SINDICALE

| Stat membru | Supleant |
| --- | --- |
| Ungaria | Dna Sára FELSZEGHI |

Stat membru

Supleant

Ungaria

Dna Sára FELSZEGHI

Articolul 2

Consiliul numește la o dată ulterioară membrii și supleanții încă nenominalizați.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  JO C 218, 13.9.2003, p. 1.

1

(2)  Decizia Consiliului din 24 februarie 2022 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă (JO C 92, 25.2.2022, p. 1).

2

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/37

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 25 iulie 2023

de numire a unui supleant în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru Țările de Jos

(2023/C 264/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/128 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 de înființare a Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 337/75 al Consiliului (1), în special articolul 4,

având în vedere listele de candidați transmise Consiliului de guvernele statelor membre și de organizațiile lucrătorilor și organizațiile patronale,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al Cedefop pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al Cedefop pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027.

| (2) | Organizația patronală BusinessEurope a prezentat o candidatură pentru un loc vacant, |
| --- | --- |

(2)

Organizația patronală BusinessEurope a prezentat o candidatură pentru un loc vacant,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarea persoană este numită în calitatea de supleant în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru perioada care se încheie la 31 martie 2027:

| | REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR PATRONALE






  Stat membru | Supleant |
| --- | --- | --- |
| Țările de Jos | Dna Eva VAN DER BOOM |

REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR PATRONALE

Stat membru

Supleant

Țările de Jos

Dna Eva VAN DER BOOM

Articolul 2

Consiliul numește la o dată ulterioară membrii și supleanții încă nenominalizați.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  JO L 30, 31.1.2019, p. 90.

1

(2)  Decizia Consiliului din 28 martie 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în cadrul Consiliului de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) (JO C 116, 31.3.2023, p. 15).

2

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/39

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 25 iulie 2023

de numire a unui membru și a unui supleant în Consiliul de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru Ungaria

(2023/C 264/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/126 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 de înființare a Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2062/94 al Consiliului (1), în special articolul 4,

având în vedere listele de candidați transmise Consiliului de către guvernele statelor membre și de către organizațiile lucrătorilor și organizațiile patronale,

având în vedere listele membrilor și supleanților în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al EU-OSHA pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al EU-OSHA pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027.

| (2) | Organizația lucrătorilor CES a prezentat noi propuneri pentru ocuparea a două posturi vacante pentru Ungaria, |
| --- | --- |

(2)

Organizația lucrătorilor CES a prezentat noi propuneri pentru ocuparea a două posturi vacante pentru Ungaria,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarele persoane sunt numite în calitatea de membru și de supleant în Consiliul de administrație al EU-OSHA pentru perioada care se încheie la 31 martie 2027:

| | REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR







  Stat membru | Membru | Supleant |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungaria | Dna Sára FELSZEGHI | Dl László MISKÉRI |

REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR

Stat membru

Membru

Supleant

Ungaria

Dna Sára FELSZEGHI

Dl László MISKÉRI

Articolul 2

Consiliul numește la o dată ulterioară membrii și supleanții încă nenominalizați.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  JO L 30, 31.1.2019, p. 58.

1

(2)  Decizie a Consiliului din 28 martie 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în cadrul Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) (JO C 116, 31.3.2023, p. 19).

2

---

Comisia Europeană

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/41

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

(2023/C 264/07)

Image 10

Fața națională a noii monede comemorative de 2 euro destinate circulației și emise de Estonia

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților care manipulează monedele, Comisia publică o descriere a modelelor tuturor noilor monede (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și țările care au încheiat cu Uniunea Europeană un acord monetar privind emiterea de monede euro pot emite monede euro comemorative destinate circulației, cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă: Estonia

Obiectul comemorării: Pasărea-simbol național al Estoniei – rândunica

Descrierea modelului: Modelul înfățișează silueta unei rândunici cu textul „HIRUNDO RUSTICA” („rândunică” în limba latină) în partea din dreapta sus, în semicerc. În partea de jos figurează numele țării emitente, „EESTI”, iar dedesubt anul emisiunii, „2023”.

Inelul exterior al monedei înfățișează cele 12 stele ale drapelului european.

Numărul estimat de monede care urmează să fie emise: 1 000 000

Data emisiunii: al doilea trimestru al anului 2023

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/42

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

26 iulie 2023

(2023/C 264/08)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1059 |
| JPY | yen japonez | 155,30 |
| DKK | coroana daneză | 7,4517 |
| GBP | lira sterlină | 0,85695 |
| SEK | coroana suedeză | 11,5313 |
| CHF | franc elvețian | 0,9549 |
| ISK | coroana islandeză | 145,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,2000 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,050 |
| HUF | forint maghiar | 384,13 |
| PLN | zlot polonez | 4,4200 |
| RON | leu românesc nou | 4,9288 |
| TRY | lira turcească | 29,8020 |
| AUD | dolar australian | 1,6401 |
| CAD | dolar canadian | 1,4620 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6308 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7814 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4682 |
| KRW | won sud-coreean | 1 410,55 |
| ZAR | rand sud-african | 19,5801 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,9109 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 639,98 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0313 |
| PHP | peso Filipine | 60,421 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,910 |
| BRL | real brazilian | 5,2401 |
| MXN | peso mexican | 18,6702 |
| INR | rupie indiană | 90,7231 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1059

JPY

yen japonez

155,30

DKK

coroana daneză

7,4517

GBP

lira sterlină

0,85695

SEK

coroana suedeză

11,5313

CHF

franc elvețian

0,9549

ISK

coroana islandeză

145,50

NOK

coroana norvegiană

11,2000

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,050

HUF

forint maghiar

384,13

PLN

zlot polonez

4,4200

RON

leu românesc nou

4,9288

TRY

lira turcească

29,8020

AUD

dolar australian

1,6401

CAD

dolar canadian

1,4620

HKD

dolar Hong Kong

8,6308

NZD

dolar neozeelandez

1,7814

SGD

dolar Singapore

1,4682

KRW

won sud-coreean

1 410,55

ZAR

rand sud-african

19,5801

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,9109

IDR

rupia indoneziană

16 639,98

MYR

ringgit Malaiezia

5,0313

PHP

peso Filipine

60,421

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,910

BRL

real brazilian

5,2401

MXN

peso mexican

18,6702

INR

rupie indiană

90,7231

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Oficiul European pentru Selecţia Personalului

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/43

---

ANUNȚ DE CONCURS GENERAL

(2023/C 264/09)

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează următorul concurs general:

EPSO/AD/403/23 – Administratori (AD 7) în următoarele domenii:

| 1. | Gestionarea crizelor |
| --- | --- |

1.

Gestionarea crizelor

| 2. | Migrație și securitate internă |
| --- | --- |

2.

Migrație și securitate internă

Anunțul de concurs este publicat în 24 de limbi în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  C 264 A din 27 iulie 2023
  .

Puteți obține informații suplimentare pe site-ul web al EPSO (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/ro

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/44

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 264/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Atlantique”

PGI-FR-A1365-AM02

Data comunicării: 27.4.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Reducerea tăriei alcoolice dobândite minime în volume la 9 %

Reducerea tăriei alcoolice dobândite în volume ar trebui să contribuie la satisfacerea exigențelor unor noi piețe, cu vinuri mai puțin alcoolice, mai „proaspete” și mai ușor de bătut.

A fost modificat punctul 4 din documentul unic.

2.   Introducerea soiurilor Sauvignac B și Touriga nacional

Au fost introduse două noi soiuri de struguri: Sauvignac B, rezistent la făinare, la mană și la putregaiul negru, și Touriga nacional, în vederea adaptării la schimbările climatice.

A fost modificat punctul 7 din documentul unic.

3.   Referirea la structura de control

A fost revizuită formularea referirii la organismul de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Ea nu a implicat nicio modificare a documentului unic.

4.   Codul geografic oficial

În ceea ce privește arealul geografic, lista comunelor a fost actualizată pe baza Codului geografic oficial din 2022.

Aceasta este o modificare efectuată doar la nivelul redactării, arealul geografic nefiind modificat.

A fost modificat punctul 6 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Atlantique

2.   Tipul indicației geografice

IGP – Indicație geografică protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Aceste vinuri sunt vinuri liniștite roșii, roze și albe. Au o tărie alcoolică dobândită minimă în volume de 9 %.

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinurile care poartă indicația geografică protejată „Atlantique” sunt vinuri liniștite roșii, roze și albe.

Vinurile liniștite care poartă indicația geografică protejată „Atlantique” au o tărie alcoolică dobândită minimă în volume de 10,5 % vol.

Conținutul (maxim sau minim) de dioxid de sulf total, conținutul de aciditate volatilă și totală și tăria alcoolică totală în volume sunt cele prevăzute de legislația Uniunii. Vinurile roșii prezintă taninuri suple și armonioase. Sunt echilibrate, fructate și elegante. Vinurile albe și roze exprimă pe deplin prospețimea și aromele specifice soiurilor de struguri din care sunt obținute. Sunt caracterizate de multă finețe.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

În ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

5.2.   Randament maxim

120 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor cu indicația geografică protejată „Atlantique” se efectuează pe teritoriile următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 18 februarie 2022:

Departamentul Charente, comunele:

| | Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Cantonul Tude-et-Lavalette), Bors (Cantonul Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L’Isle-d’Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d’Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d’Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d’Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers, Yvrac-et-Malleyrand. |
| --- | --- |

Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Cantonul Tude-et-Lavalette), Bors (Cantonul Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L’Isle-d’Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d’Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d’Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d’Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers, Yvrac-et-Malleyrand.

Departamentul Charente-Maritime, comunele:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d’Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d’Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d’Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d’Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d’Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d’Argenteuil, L’Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d’Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d’Alleré, Guitinières, Haimps, L’Houmeau, Île-d’Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d’Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l’Abbé-d’Arnoult, Port-des-Barques, Port-d’Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d’Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d’Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d’Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d’Angély, Saint-Jean-d’Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l’Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d’Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d’Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d’Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d’Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l’Isle, Saint-Pierre-d’Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d’Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d’Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves. |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d’Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d’Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d’Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d’Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d’Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d’Argenteuil, L’Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d’Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d’Alleré, Guitinières, Haimps, L’Houmeau, Île-d’Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d’Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l’Abbé-d’Arnoult, Port-des-Barques, Port-d’Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d’Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d’Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d’Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d’Angély, Saint-Jean-d’Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l’Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d’Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d’Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d’Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d’Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l’Isle, Saint-Pierre-d’Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d’Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d’Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves.

Departamentul Dordogne, comunele:

| | Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d’Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l’Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d’Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l’Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d’Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d’Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l’Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l’Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l’Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d’Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d’Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l’Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d’Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l’Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d’Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d’Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d’Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d’Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d’Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Léon-sur-l’Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l’Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d’Albarède, Saint-Martial-d’Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l’Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d’Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d’Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d’Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d’Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l’Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l’Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix, Vitrac. |
| --- | --- |

Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d’Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l’Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d’Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l’Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d’Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d’Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l’Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l’Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l’Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d’Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d’Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l’Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d’Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l’Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d’Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d’Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d’Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d’Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d’Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Léon-sur-l’Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l’Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d’Albarède, Saint-Martial-d’Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l’Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d’Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d’Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d’Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d’Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l’Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l’Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix, Vitrac.

Departamentul Gironde, comunele:

| | Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac. |
| --- | --- |

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

Departamentul Lot-et-Garonne, comunele:

| | Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d’Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles. |
| --- | --- |

Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d’Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

| | Abondant B |
| --- | --- |

Abondant B

| | Abouriou B |
| --- | --- |

Abouriou B

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho - Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho - Albariño

| | Aléatico N |
| --- | --- |

Aléatico N

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Arrufiac B - Arrufiat |
| --- | --- |

Arrufiac B - Arrufiat

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Brachet N - Braquet |
| --- | --- |

Brachet N - Braquet

| | Bronner B |
| --- | --- |

Bronner B

| | Brun Fourca N |
| --- | --- |

Brun Fourca N

| | Brun argenté N - Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N - Vaccarèse

| | Béclan N - Petit Béclan |
| --- | --- |

Béclan N - Petit Béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chasselas rose Rs |
| --- | --- |

Chasselas rose Rs

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Colombaud B - Bouteillan |
| --- | --- |

Colombaud B - Bouteillan

| | Corbeau N - Douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N - Douce noire

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B - Gros Courbu |
| --- | --- |

Courbu B - Gros Courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Crouchen B - Cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B - Cruchen

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la Dui N |
| --- | --- |

Etraire de la Dui N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Franc noir de Haute-Saône N |
| --- | --- |

Franc noir de Haute-Saône N

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay Fréaux N |
| --- | --- |

Gamay Fréaux N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de Bouze N |
| --- | --- |

Gamay de Bouze N

| | Gamay de Chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de Chaudenay N

| | Ganson N |
| --- | --- |

Ganson N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N - Grassenc |
| --- | --- |

Grassen N - Grassenc

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Jacquère B |
| --- | --- |

Jacquère B

| | Johanniter B |
| --- | --- |

Johanniter B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Len de l’El B - Loin de l’Oeil |
| --- | --- |

Len de l’El B - Loin de l’Oeil

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Meslier Saint-François B - Gros Meslier |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Muresconu N - Morescono |
| --- | --- |

Muresconu N - Morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat cendré B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

| | Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Négret de Banhars N |
| --- | --- |

Négret de Banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit Courbu B |
| --- | --- |

Petit Courbu B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Picardan B - Araignan |
| --- | --- |

Picardan B - Araignan

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Pinotin N |
| --- | --- |

Pinotin N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant droit N - Espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N - Espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Poulsard N - Ploussard |
| --- | --- |

Poulsard N - Ploussard

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Précoce Bousquet B |
| --- | --- |

Précoce Bousquet B

| | Précoce de Malingre B |
| --- | --- |

Précoce de Malingre B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Ribol N |
| --- | --- |

Ribol N

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc N - Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N - Aspiran noir

| | Rivairenc blanc B - Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

| | Rivairenc gris G - Aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G - Aspiran gris

| | Romorantin B - Danery |
| --- | --- |

Romorantin B - Danery

| | Rosé du Var Rs |
| --- | --- |

Rosé du Var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d’Ayze B |
| --- | --- |

Roussette d’Ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint Côme B |
| --- | --- |

Saint Côme B

| | Saint-Macaire N |
| --- | --- |

Saint-Macaire N

| | Saint-Pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-Pierre doré B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Savagnin blanc B |
| --- | --- |

Savagnin blanc B

| | Savagnin rose Rs |
| --- | --- |

Savagnin rose Rs

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Trousseau N |
| --- | --- |

Trousseau N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Arealul geografic de producție cuprinde în întregime departamentele Charente, Charente-Maritime, Dordogne și Gironde și partea de vest a departamentului Lot-et-Garonne.

Denumirea acestei indicații geografice protejate este strâns legată de apropierea față de Oceanul Atlantic, care mărginește, la vest, arealul geografic pe o lungime de 250 de kilometri. Străbătută de fluvii mari și de râuri (Garonne, Dordogne, Charente, Lot) și de numeroșii lor afluenți și despicată de la vest la est, fix prin centrul ei, de amplul estuar Gironde, această regiune prezintă o climă temperată oceanică, puternic influențată de apropierea acestor mase de apă și de Curentul cald al Golfului. Iernile sunt blânde și umede, iar verile sunt calde, uscate și însorite. Media anuală a orelor însorite este de aproximativ 1 950. Aceste condiții climatice sunt cât se poate de propice pentru cultivarea viței-de-vie. Blândețea climatică datorată mării, prin efectul mareelor care urcă în estuare și grație vânturilor marine dominante dinspre vest, se face simțită până la o sută de kilometri de la confluența fluviilor și chiar mai departe. Clima oceanică se atenuează spre est, unde există tendințe mai continentale, cu ierni mai reci și veri mai calde.

Se pot distinge trei tipuri principale de soluri foarte propice pentru plantarea viței-de-vie: soluri brune argiloase-calcaroase pe substratul calcaros, soluri nisipoase-argiloase spălate, generate prin depunerea unor nămoluri de origine eoliană pe „nisipurile, argilele și pietrișul din Périgord” și soluri aluvionare cu pietriș, argilă, nisipuri și nămoluri, în diferite proporții, în funcție de terasele străvechi și recente ale fluviilor și ale râurilor. Bazinul de producție, grație deschiderii sale ample spre mare, este deschis pentru schimburile comerciale încă din antichitate. Cultivarea viței-de-vie a apărut datorită influenței romanilor, în sud-vestul Franței. În Evul Mediu, dezvoltarea podgoriei a fost strâns legată de faptul că Aquitania aparținea coroanei Angliei. Notorietatea vinurilor care purtau adesea denumirile porturilor fluviale în care erau îmbarcate a crescut considerabil în întreaga Europă. În jurul comerțului maritim cu vinuri și cu rachiu din întreaga regiune s-au dezvoltat mari porturi precum cele din Bordeaux sau La Rochelle.

Cea mai mare parte a producției vitivinicole a regiunii este destinată denumirilor de origine controlate. În contextul creării unor bazine de producție și în cadrul stabilirii unei clasificări a vinurilor produse în mari zone viticole, vinurile „vin de pays”„Atlantique” s-au dezvoltat și constituie baza acestei noi clasificări. Prima recoltare a avut loc în 2006.

IGP „Atlantique” se prezintă în cele 3 culori, cu o majoritate a vinurilor roșii (50 %) și cu vinuri albe și roze în proporții egale (25 %). Soiurile utilizate sunt în cea mai mare parte soiurile tradiționale din sud-est, reprezentate, în cazul vinurilor roșii și roze, de Merlot N, Cabernet-Sauvignon N, Cabernet Franc N și Cot N (sau Malbec) și, în cazul vinurilor albe, de Sauvignon B, Sémillon B și Ugni Blanc B. Posibilitatea de plantare a soiurilor altor podgorii este lăsată la latitudinea producătorilor, pentru a se permite atât adaptarea și evoluția calitativă a producțiilor, cât și producția de vinuri din soiuri cu nume ușor de recunoscut pentru consumator.

Vinurile produse sunt suple, fructate și aromate. În cazul primilor patru ani, producția IGP „Atlantique” este, în medie, de 25 000 de hectolitri pe an. Potrivit tradiției, podgoria este plantată, de 2 000 de ani, pe întregul teritoriu al arealului geografic al IGP „Atlantique”, aceasta fiind o dovadă a faptului că, din vremuri străvechi, această regiune este propice pentru producția de vinuri.

În general, vinurile sunt comercializate la nivel local, fiind destinate turiștilor de pe coasta Atlanticului. Prin prospețimea lor, vinurile albe și roze sunt potrivite în special pentru un consum rapid în anotimpul estival, pentru a acompania stridiile din Marennes sau Arcachon și alte produse din sud-vestul Franței. Vinurile roșii, mai specifice pentru această regiune a Franței, completează gama vinurilor cu denumiri de origine produse pe același teritoriu și foarte cunoscute în întreaga lume. Clima, temperată grație apropierii de Oceanul Atlantic, favorizează elaborarea unor vinuri echilibrate, proaspete și elegante și a unor vinuri care exprimă pe deplin caracterul tipic al soiurilor din care sunt obținute. Aceste produse facilitează o abordare convivială a vinurilor din regiunea noastră, inițiind descoperirea numeroaselor denumiri de origine protejate cu caracteristici tipice marcate care formează mozaicul acestui teritoriu.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate (1)

Cadrul juridic:

| | Legislația națională |
| --- | --- |

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor cu indicația geografică protejată „Atlantique”, este formată din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din data de 18 februarie 2022: |
| --- | --- |

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor cu indicația geografică protejată „Atlantique”, este formată din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din data de 18 februarie 2022:

Departamentul Corrèze, comunele:

| | Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l’Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l’Ortigier, Saint-Robert. |
| --- | --- |

Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l’Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l’Ortigier, Saint-Robert.

Cadrul juridic:

| | Legislația națională |
| --- | --- |

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

| | Dispoziții suplimentare privind etichetarea |
| --- | --- |

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Indicația geografică protejată „Atlantique” poate fi completată de următoarele mențiuni:

| | menționarea unui soi sau a mai multor soiuri; |
| --- | --- |

menționarea unui soi sau a mai multor soiuri;

| | mențiunea „Primeur” sau „Nouveau”. |
| --- | --- |

mențiunea „Primeur” sau „Nouveau”.

| | Logoul IGP al Uniunii Europene figurează pe etichetă atunci când mențiunea „Indicație geografică protejată” este înlocuită cu mențiunea tradițională „Vin de pays”. |
| --- | --- |

Logoul IGP al Uniunii Europene figurează pe etichetă atunci când mențiunea „Indicație geografică protejată” este înlocuită cu mențiunea tradițională „Vin de pays”.

Zona situată în imediata vecinătate (2)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac, Yssandon. |
| --- | --- |

Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac, Yssandon.

Departamentul Gers, comunele:

| | Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d’Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d’Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d’Arbieu, Castelnau d’Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l’Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d’Armagnac, Caupenne-d’Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L’Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l’Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d’Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d’Auvignon, Mauléon-d’Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d’Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro. |
| --- | --- |

Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d’Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d’Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d’Arbieu, Castelnau d’Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l’Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d’Armagnac, Caupenne-d’Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L’Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l’Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d’Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d’Auvignon, Mauléon-d’Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d’Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro.

Zona situată în imediata vecinătate (3)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d’Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d’Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d’Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse, Valence-sur-Baïse. |
| --- | --- |

Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d’Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d’Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d’Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse, Valence-sur-Baïse.

Departamentul Landes, comunele:

| | Aire-sur-l’Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d’Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d’Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l’Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d’Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l’Adour, Hagetmau, Haut-Mauco. |
| --- | --- |

Aire-sur-l’Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d’Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d’Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l’Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d’Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l’Adour, Hagetmau, Haut-Mauco.

Zona situată în imediata vecinătate (4)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d’Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d’Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d’Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d’Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux, Ygos-Saint-Saturnin. |
| --- | --- |

Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d’Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d’Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d’Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d’Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux, Ygos-Saint-Saturnin.

Departamentul Lot, comunele:

| | Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach. |
| --- | --- |

Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach.

Zona situată în imediata vecinătate (5)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l’évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d’Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque, Vire-sur-Lot. |
| --- | --- |

Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l’évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d’Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque, Vire-sur-Lot.

Zona situată în imediata vecinătate (6)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Departamentul Lot-et-Garonne, comunele:

| | Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d’Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d’Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme. |
| --- | --- |

Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d’Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d’Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme.

Zona situată în imediata vecinătate (7)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d’Agenais, Villebramar, Villeton. |
| --- | --- |

Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d’Agenais, Villebramar, Villeton.

Departamentul Deux-Sèvres, comunele:

| | Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l’Autize, Cours, Couture-d’Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d’Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d’Argenson, Pliboux, Prahecq. |
| --- | --- |

Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l’Autize, Cours, Couture-d’Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d’Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d’Argenson, Pliboux, Prahecq.

Zona situată în imediata vecinătate (8)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l’école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé, Xaintray. |
| --- | --- |

Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l’école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé, Xaintray.

Departamentul Vendée, comunele:

| | Les Achards, L’Aiguillon-la-Presqu’île, L’Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau. |
| --- | --- |

Les Achards, L’Aiguillon-la-Presqu’île, L’Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau.

Zona situată în imediata vecinătate (9)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L’Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand’Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L’Hermenault, L’Ile-d’Elle, L’Ile-d’Olonne, L’Ile-d’Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l’Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L’Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d’Autise, Les Sables-d’Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy. |
| --- | --- |

La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L’Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand’Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L’Hermenault, L’Ile-d’Elle, L’Ile-d’Olonne, L’Ile-d’Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l’Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L’Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d’Autise, Les Sables-d’Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy.

Zona situată în imediata vecinătate (10)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l’Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant, Xanton-Chassenon. |
| --- | --- |

Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l’Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant, Xanton-Chassenon.

Departamentul Vienne, comunele:

| | Adriers, Anché, Angles-sur-l’Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault. |
| --- | --- |

Adriers, Anché, Angles-sur-l’Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault.

Zona situată în imediata vecinătate (11)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L’Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l’Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d’Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême, Voulon. |
| --- | --- |

Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L’Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l’Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d’Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême, Voulon.

Departamentul Haute-Vienne, comunele:

| | Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier. |
| --- | --- |

Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier.

Zona situată în imediata vecinătate (12)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l’Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l’Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges. |
| --- | --- |

Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l’Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l’Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges.

Zona situată în imediata vecinătate (13)

Cadrul juridic:

| | Legislația UE |
| --- | --- |

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Derogare de la producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d’Issoire, Val-d’Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen, Villefavard. |
| --- | --- |

Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d’Issoire, Val-d’Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen, Villefavard.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1db0da02-46fc-4e90-95af-b544f83dd5cd

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/63

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 264/11)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Requeijão da Madeira”

Nr. UE: PGI-PT-02831 – 6.3.2022

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Requeijão da Madeira”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Portugalia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.4. Alte produse de origine animală (ouă, miere, diverse produse lactate, cu excepția untului etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Requeijão da Madeira” este produsul lactat proaspăt obținut în urma precipitării, prin încălzire, a laptelui de vacă integral sau degresat produs pe insula Madeira, mai întâi coagulat prin procesul de acrire naturală datorat acțiunii bacteriilor lactice autohtone care se dezvoltă în laptele crud. Nu se adaugă niciun tip de cheag, ferment sau acidifiant. Se adaugă numai sare, iar produsul nu este supus niciunui proces de maturare, în conformitate cu metoda tradițională de producție de pe insula Madeira.

Caracteristici fizico-chimice:

Este un produs proaspăt, a cărui masă nepresată este modelată în pânze de bumbac comprimate pentru obținerea formelor numite la nivel local pães (franzele) sau bolas (bile) de requeijão, care pot varia din punctul de vedere al greutății (dar cântăresc mai puțin de 10 kg) și care sunt ambalate, întregi sau porționate, în tăvițe sau pungi din plastic sigilate. De asemenea, produsul poate fi turnat în forme de brânză sau în tăvi cu forme multiple, care permit scurgerea zerului, înainte de a fi ambalat în recipiente individuale de diferite capacități (între 100 g și 500 g), care sunt, de asemenea, sigilate.

pães

bolas

requeijão

Conținutul de umiditate poate varia între 52 % (în cazul produsului comprimat) și 66 % (în cazul produsului turnat în forme), iar aciditatea este blândă (pH cuprins între 5,6 și 6,2).

Produsul conține niveluri ridicate de:

| | proteine: de obicei peste 15 %; |
| --- | --- |

proteine: de obicei peste 15 %;

| | grăsime: până la 16 %; |
| --- | --- |

grăsime: până la 16 %;

| | cenușă: peste 1,8 %; |
| --- | --- |

cenușă: peste 1,8 %;

| | zaharuri: între 2 % și 3 % și |
| --- | --- |

zaharuri: între 2 % și 3 % și

| | are un conținut de sare cuprins între 0,2 % și 0,3 %. |
| --- | --- |

are un conținut de sare cuprins între 0,2 % și 0,3 %.

Aceste valori pot varia pe parcursul anului din cauza variațiilor naturale ale compoziției laptelui de vacă produs pe insulă, iar conținutul de grăsime poate fi mai mic dacă laptele crud utilizat a fost degresat.

Caracteristici organoleptice:

Culoarea variază de la albă precum creta până la ușor gălbuie și de la intensă până la mai mult sau mai puțin ștearsă.

Produsul are o consistență cremoasă, de la netedă până la destul de granulară, precum și densă, cu câteva crăpături sau găuri. De obicei, produsul este destul de ferm, deci poate fi tăiat în vederea ambalării, însă este mai umed și mai puțin ferm dacă este turnat în forme de brânză sau în tăvi pentru a fi ambalat individual. Are niveluri de coeziune, de aderență și de duritate scăzute spre medii, precum și niveluri de gumozitate și de elasticitate normale.

Produsul are un miros lăptos și untos, cu note dulci și fructate. Gustul este, de asemenea, lăptos și plăcut, ușor untos și/sau dulce, cu un caracter acru blând și un caracter sărat normal. Atât mirosul, cât și gustul sunt de o intensitate normală.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Principala materie primă utilizată pentru obținerea produsului „Requeijão da Madeira” este laptele de vacă obținut pe insulă, produs în prezent preponderent de exploatații comerciale, unde rasa Holstein-Friză este principala rasă utilizată pentru producția de lapte.

Pe insula Madeira, din cauza penuriei frecvente de furaje fibroase (paie, fân și furaje însilozate), care reprezintă o parte esențială a alimentației vacilor de lapte, precum și de furaje combinate, care sunt necesare în diferite etape ale creșterii vacilor, crescătorii locali de animale sunt nevoiți adesea să recurgă la achiziționarea acestor produse de pe piața intracomunitară.

În cazul în care sunt disponibile, se utilizează produse secundare locale din industria agroalimentară, cum ar fi lăstari de cartofi sau de cartofi dulci, paie de trestie de zahăr, frunze de banane și resturi de trestie de zahăr, de mere sau de orz, pe care crescătorii de animale le cumpără sau le colectează de la fermieri și din industria agricolă tradițională pentru a le utiliza ca hrană suplimentară sau ca material de așternut pentru animale. Animalele sunt încă hrănite cu vegetație spontană, frunze de viță-de-vie și alte reziduuri de culturi de la fermă numai în puținele ferme familiale care cresc în continuare câteva bovine încrucișate originare de pe insula Madeira.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producția laptelui de vacă și prelucrarea laptelui pentru obținerea produsului „Requeijão da Madeira” trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe piața locală cu amănuntul, produsul este prezentat în ambalaje individuale, de obicei sigilate; de asemenea, poate fi comercializat sub formă de felii sau porții de pão de requeijão (franzelă) ambalate în pungi sau tăvițe acoperite cu folie de plastic de uz alimentar.

pão de requeijão

Pães de requeijão (franzelele) întregi sunt vândute în principal patiseriilor și unităților de alimentație publică locale, pentru prepararea unor prăjituri și produse de patiserie, tradiționale și moderne, specifice insulei Madeira.

Pães de requeijão

Toate procesele de ambalare a produsului „Requeijão da Madeira”, indiferent de formă, se desfășoară pe insula Madeira pentru a evita riscul de contaminare sau de deteriorare a acestui produs proaspăt, obținut din lapte de vacă crud, integral sau degresat, acrit în mod natural, fără adaos de conservanți, cu excepția sării, care nu este supus niciunui proces de maturare și, prin urmare, are o durată de valabilitate limitată și trebuie păstrat la rece, la temperaturi scăzute (0-5 °C).

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Insula Madeira.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Legătura dintre produsul „Requeijão da Madeira” și aria geografică se bazează pe caracteristici specifice, care sunt rezultatul procesului tradițional de producție de pe insula Madeira.

Pentru obținerea produsului „Requeijão da Madeira”, laptele de vacă livrat la fabricile de brânzeturi, eventual degresat, este refrigerat rapid și este păstrat la temperatura de menținere (sub 6 °C) pentru o perioadă îndelungată (peste 24 de ore), pentru a permite acrirea naturală prin acțiunea bacteriilor autohtone care transformă lactoza în acid lactic. Laptele poate fi acrit și cu ajutorul unui ferment lactic obținut la fața locului prin prelevarea unei cantități mici din laptele crud primit și lăsarea acestuia la temperatura ambientală, în condiții protejate, pentru a se accelera procesul natural de acrire, iar apoi prin amestecarea acestuia cu restul laptelui care urmează să fie prelucrat.

În ambele cazuri, scopul este reducerea pH-ului normal al laptelui (care este cuprins între 6,6 și 6,8) până la aproximativ 6,0-6,2, valoare considerată optimă pentru începerea precipitării termice a laptelui acrit sau a amestecului de lapte acrit și lapte proaspăt prin încălzirea treptată a acestuia timp de 1,5-2 ore, până când temperatura atinge 90-92 °C, conducând la coagularea proteinelor din lapte.

Cunoștințele de specialitate acumulate de-a lungul mai multor generații le permit producătorilor de brânzeturi locali să își dea seama cu ușurință când este potrivită aciditatea pentru a începe „fierberea” laptelui la o temperatură ridicată. Aceștia se bazează, mai presus de toate, pe un test empiric numit „testul lingurii”, care presupune încălzirea unor mostre mici de lapte acrit sau de amestec de lapte acrit și lapte proaspăt într-o lingură metalică deasupra unei flăcări deschise, până când laptele este suficient de acid pentru precipitarea proteinelor din lapte.

Procesul de coagulare bazat pe acid/căldură necesită o aciditate mai scăzută pentru începerea precipitării cazeinei, deoarece încălzirea treptată până la temperaturi de peste 85-90 °C favorizează denaturarea totală a proteinelor din zer ale laptelui, care se coagulează împreună cu cazeina. Astfel, proteinele și ceilalți compuși ai laptelui pot fi extrași din bucățile de coagul care plutesc la suprafața zerului. Acestea sunt fie colectate și turnate în recipiente căptușite cu pânze de bumbac pentru a obține embrulhos (pachete), care sunt presate pentru a forma pães sau bolas, fie utilizate pentru umplerea formelor de brânză sau a tăvilor cu forme multiple, care sunt lăsate la drenat pentru a permite scurgerea zerului și așezarea masei de brânză înainte de ambalarea acesteia în ambalaje individuale.

embrulhos

pães

bolas

Ca urmare a metodei tradiționale de prelucrare a laptelui de vacă produs pe insulă pentru obținerea produsului „Requeijão da Madeira”:

| — | produsul prezintă caracteristici organoleptice specifice, descrise la punctul 3.2, care îi conferă un miros și un gust plăcute, proaspete, lăptoase, acre (pH cuprins între 5,6 și 6,2) și ușor untoase și fructate, care sunt foarte apreciate atunci când produsul este consumat simplu; |
| --- | --- |

—

produsul prezintă caracteristici organoleptice specifice, descrise la punctul 3.2, care îi conferă un miros și un gust plăcute, proaspete, lăptoase, acre (pH cuprins între 5,6 și 6,2) și ușor untoase și fructate, care sunt foarte apreciate atunci când produsul este consumat simplu;

| — | compoziția produsului păstrează cea mai mare parte a compușilor din laptele utilizat pentru obținerea sa; prin urmare, produsul are un conținut ridicat de proteine, de grăsimi (în cazul în care se utilizează lapte integral) și de cenușă și conține în continuare câteva zaharuri și |
| --- | --- |

—

compoziția produsului păstrează cea mai mare parte a compușilor din laptele utilizat pentru obținerea sa; prin urmare, produsul are un conținut ridicat de proteine, de grăsimi (în cazul în care se utilizează lapte integral) și de cenușă și conține în continuare câteva zaharuri și

| — | produsul prezintă, pe lângă cazeină, concentrații mari de proteine din zer, ceea ce îi conferă un conținut ridicat de umiditate (cuprins între 52 % și 66 %), un bun nivel de coeziune și o capacitate de topire scăzută, fiind astfel ușor de tăiat pentru a fi mâncat simplu sau pentru a fi ambalat în porții, precum și ideal pentru a fi utilizat pentru prepararea celor mai renumite dulciuri specifice mânăstirilor și prăjituri și produse de patiserie moderne de pe insula Madeira. |
| --- | --- |

—

produsul prezintă, pe lângă cazeină, concentrații mari de proteine din zer, ceea ce îi conferă un conținut ridicat de umiditate (cuprins între 52 % și 66 %), un bun nivel de coeziune și o capacitate de topire scăzută, fiind astfel ușor de tăiat pentru a fi mâncat simplu sau pentru a fi ambalat în porții, precum și ideal pentru a fi utilizat pentru prepararea celor mai renumite dulciuri specifice mânăstirilor și prăjituri și produse de patiserie moderne de pe insula Madeira.

Creșterea animalelor pe insula Madeira datează din momentul în care insula a fost colonizată pentru prima dată, în jurul anului 1425, bovinele ajungând pe insulă odată cu primii coloniști. Primele trimiteri la producția de brânză de pe insulă datează abia de la sfârșitul secolului al XVIII-lea, când la Funchal se vindeau din ușă în ușă brânzeturi proaspete din lapte de vacă, alături de unt. Registrele de venituri și cheltuieli ținute de mânăstirile insulei conțin, de asemenea, consemnări ale achizițiilor de brânză requeijão produsă la nivel local pentru prepararea de queijadas (tarte mici cu brânză dulce) și de alte dulciuri tipice produse în perioadele festive.

requeijão

queijadas

Producătorii din zilele noastre amintesc că, de la începutul secolului al XX-lea, în zonele montane ale parohiilor Santo Antonio da Serra, Camacha și Gaula, bunicii lor au început să producă un produs lactat proaspăt prin procese simple menținute de-a lungul secolelor de crescătorii de animale și de leiteiros (vânzătorii de lapte crud din ușă în ușă), pentru a valorifica laptele care se acrise.

leiteiros

Inițial, produsul se prepara din așa-numitul soro (zer), obținut din laptele de vacă pe care crescătorii de animale îl transportau la unitățile de degresare a laptelui răspândite pe întreaga insulă pentru ca smântâna să poată fi separată, colectată și livrată, cu scopul fabricării untului destinat exportului, în fabrica construită în 1895 în Santo da Serra, soro fiind ceea ce se trimitea înapoi la crescătorii de animale în vederea utilizării ca hrană pentru oameni sau animale.

soro

soro

Acest așa-numit soro, care era de fapt lapte degresat, conținând toate proteinele și toți ceilalți compuși din lapte, sfârșea prin a se acri în mod natural. Prin urmare, pentru a-l valorifica, unii crescători de animale au început să îl „fiarbă” până la formarea unor bucăți de coagulul, care erau apoi colectate și presate în pânze de bumbac pentru a forma bolas sau pães mici pentru consumul familial.

soro

bolas

pães

Întrucât restructurarea industriei produselor lactate în jurul anului 1936 ca urmare a declinului exporturilor de unt a condus la închiderea unităților de degresare a laptelui de pe insulă, unii producători au început să utilizeze lapte de vacă integral pentru a produce propria brânză pães de requeijão, care, pe lângă faptul că se producea pentru consumul familial, era atunci căutată la nivel local. Procesul tradițional de producție a fost transmis de la o generație de producători de brânzeturi locali la alta, fiind apoi îmbunătățit de-a lungul celei de a doua jumătăți a secolului al XX-lea în vederea asigurării respectării normelor și a reglementărilor privind producția de brânzeturi artizanale.

pães de requeijão

Ca urmare a faptului că se producea inițial din ceea ce se cunoștea la momentul respectiv sub denumirea de soro, producătorii locali de brânzeturi și-au numit produsul requeijão, denumire utilizată până la sfârșitul secolului al XX-lea, când a trebuit ca producătorii să adopte denumirea „Requeijão Madeirense” sau „Requeijão da Madeira”, pentru a distinge produsul de requeijão din alte părți, care chiar se obține din zer provenit din producția de diferite tipuri de brânză.

soro

requeijão

requeijão

Datorită calității sale, produsul „Requeijão da Madeira” este foarte căutat de consumatori și de brutarii și proprietarii de restaurante locali, fie pentru a fi consumat simplu, fie pentru a fi utilizat pentru prepararea diferitelor prăjituri și produse de patiserie specifice insulei Madeira, tradiționale și moderne, care au ca ingredient principal „Requeijão da Madeira”, în special preparatul foarte tradițional din Madeira numit queijadas. Produsul „Requeijão da Madeira” se comercializează în unități specializate și în mari puncte de vânzare cu amănuntul de pe insula Madeira.

queijadas

În ultimii ani, renumele produsului în rândul bucătarilor-șefi specializați în produsele de patiserie, al jurnaliștilor și al studenților de la secția privind etnografia și bucătăria insulei Madeira a crescut, după cum reiese din diferitele articole din presa națională și din alte publicații care menționează „Requeijão da Madeira”, cum ar fi articolul „Moro numa ilha subtropical” (Trăiesc pe o insulă subtropicală) de Alexandra Prado Coelho, publicat în ediția „Volta às Ilhas” (În jurul insulelor) a revistei Fugas a ziarului Público din mai 2016, articolul „Madeira para todos os bolsos” (Madeira pentru orice buget) de Tiago Pais, publicat în ziarul Observador în iunie 2017, pagina „Sobremesas e doçaria típica da Madeira” (Deserturi și dulciuri tipice insulei Madeira), publicată de MadMarket în noiembrie 2017, și publicația Gastronomia Tradicional – O Requeijão de massa, publicată în aprilie 2017 ca parte a colecției periodice a Muzeului Etnografic din Madeira.

Gastronomia Tradicional – O Requeijão de massa

Faptul că produsul este atât de căutat și de renumit se datorează dorinței de a afla mai multe despre acest produs special specific insulei Madeira, cu caracteristici organoleptice distinctive și cu o consistență unică, care rezultă din faptul că „Requeijão da Madeira” nu este un requeijão obișnuit și nici o brânză obișnuită.

requeijão

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/queijos-e-produtos-lacteos/1116-requeijao-da-madeira

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/67

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 264/12)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Achill Island Sea Salt”

Nr. UE: PDO-IE-02652 – 23.12.2020

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Achill Island Sea Salt”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Irlanda

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 2.6. Sare

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Achill Island Sea Salt” este denumirea dată sării marine produse din apele care înconjoară insula Achill din comitatul Mayo, Irlanda. „Achill Island Sea Salt” are o textură moale și friabilă, un aspect alb cristalin, un gust sărat concentrat și nu conține nici aditivi, nici conservanți. Grație texturii sale moi și friabile, sarea poate să se fărâmițeze ușor și să se dizolve în alimente, potențându-le rapid gustul.

Achill Island Sea Salt

Conform certificatului de analiză, „Achill Island Sea Salt” respectă valorile din tabelul de mai jos, cu o marjă de ± 20 %.

| Analiza produsului „ Achill Island Sea Salt” |
| --- |
| Element | mg/kg |
| As | Arsen | <0,01 |
| B | Bor | 6,9 |
| Cd | Cadmiu | <0,040 |
| Ca | Calciu | 682 |
| Cr | Crom | <0,20 |
| Co | Cobalt | <0,050 |
| Cu | Cupru | <0,10 |
| Fe | Fier | 1,3 |
| Pb | Plumb | <0,050 |
| Mg | Magneziu | 5 690 |
| Mn | Mangan | <0,10 |
| Ni | Nichel | <0,20 |
| K | Potasiu | 3 000 |
| Se | Seleniu | <5,0 |
| Na | Sodiu | 364 000 |
| Zn | Zinc | 0,86 |

Analiza produsului „ Achill Island Sea Salt”

Element

mg/kg

As

Arsen

<0,01

B

Bor

6,9

Cd

Cadmiu

<0,040

Ca

Calciu

682

Cr

Crom

<0,20

Co

Cobalt

<0,050

Cu

Cupru

<0,10

Fe

Fier

1,3

Pb

Plumb

<0,050

Mg

Magneziu

5 690

Mn

Mangan

<0,10

Ni

Nichel

<0,20

K

Potasiu

3 000

Se

Seleniu

<5,0

Na

Sodiu

364 000

Zn

Zinc

0,86

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Sare marină recoltată în mod natural din Oceanul Atlantic

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate procesele de recoltare, evaporare, cristalizare și uscare se desfășoară în aria delimitată, în condiții controlate și monitorizate, pentru a se asigura obținerea unui produs final omogen și de înaltă calitate.

Procesele de producție includ:

| — | pomparea apei de mare dintr-un punct de colectare specificat într-o cisternă cu vid; |
| --- | --- |

—

pomparea apei de mare dintr-un punct de colectare specificat într-o cisternă cu vid;

| — | transportul apei de mare colectate către unitatea de producție; |
| --- | --- |

—

transportul apei de mare colectate către unitatea de producție;

| — | filtrarea apei de mare cu ajutorul unui sistem de filtrare special conceput în acest scop; |
| --- | --- |

—

filtrarea apei de mare cu ajutorul unui sistem de filtrare special conceput în acest scop;

| — | evaporarea apei de mare într-un sistem sub presiune închis; |
| --- | --- |

—

evaporarea apei de mare într-un sistem sub presiune închis;

| — | cristalizarea soluției de saramură concentrată într-o cuvă de cristalizare deschisă; |
| --- | --- |

—

cristalizarea soluției de saramură concentrată într-o cuvă de cristalizare deschisă;

| — | recoltarea fulgilor de sare marină se efectuează manual; |
| --- | --- |

—

recoltarea fulgilor de sare marină se efectuează manual;

| — | uscarea fulgilor de sare marină într-un sistem de uscare cu temperatură controlată.
  „Achill Island Sea Salt” este produsă din apă de mare pură; în niciun stadiu al procesului de producție nu se adaugă sare marină sau sare gemă suplimentară. |
| --- | --- |

—

uscarea fulgilor de sare marină într-un sistem de uscare cu temperatură controlată.

„Achill Island Sea Salt” este produsă din apă de mare pură; în niciun stadiu al procesului de producție nu se adaugă sare marină sau sare gemă suplimentară.

Achill Island Sea Salt

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

N/A

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

N/A

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Insula Achill este cea mai mare insulă din Irlanda, situată în largul coastei de vest a comitatului Mayo.

Insula are o suprafață de 140 kilometri pătrați, o linie de coastă de 128 km și următoarele coordonate: 53° 57' 50.0724'' N și 10° 0' 10,9116'' V.

Insula măsoară 20 km de la est la vest, 18 km de la nord la sud și este conectată cu țărmul irlandez printr-un pod situat în partea de sud-est a insulei, cunoscută sub numele de Achill Sound. Lățimea acestei zone variază de la aproximativ 270 de metri în partea de sud la aproximativ 6 km în partea de nord.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Insula Achill este înconjurată de Oceanul Atlantic, care are cel mai ridicat nivel de salinitate (3,5 %) dintre toate cele cinci bazine oceanice. Apele care înconjoară insula Achill au fost clasificate în mod constant de Autoritatea pentru Protecția Pescuitului Maritim în categoria A în ceea ce privește calitatea crustaceelor și a moluștelor. Datorită peisajului rural, aceste ape nu sunt afectate de orașele mari sau de industriile grele. Zona din care se colectează apa, situată pe țărmul nordic al insulei, destul de protejat, este ideală datorită calității și consistenței superioare ale apei de mare.

Apa de mare utilizată pentru producerea de „Achill Island Sea Salt” este colectată în partea de nord a insulei, care are următoarele coordonate: 54°01’ 21,3” (latitudine nordică), 9°57’50.9” (longitudine vestică).

Achill Island Sea Salt

Curenții mareici sunt relativ slabi în apropierea țărmului, dar devin considerabil mai puternici în larg, atingând în Achill Sound viteze de până la aproximativ 7 de metri pe secundă. Principala forță care determină circulația apei și schimburile cu apele de coastă este mareea. Curenții mareici intră de-a lungul coastei dinspre sud și se retrag prin Achill Sound spre nordul insulei. Amploarea și viteza mareelor sunt influențate de ciclul acestora, variind de la maree puternice (spring tides) la maree moderate (neap tides) (Aqua-Fact, 2003). Acești curenți mareici asigură echilibrul oligoelementelor, care contribuie la conținutul de minerale și, prin urmare, la gustul sărat distinctiv al produsului „Achill Island Sea Salt”.

spring tides

neap tides

Achill Island Sea Salt

„Achill Island Sea Salt” nu conține aditivi sau conservanți, iar metoda de producție permite reținerea a peste 20 de oligoelemente prezente în mod natural în apa de mare. „Achill Island Sea Salt” prezintă un gust și un aspect caracteristice originii sale, fiind influențată de puritatea apei de mare, care a fost clasificată de Autoritatea pentru Protecția Pescuitului Maritim în categoria A în ceea ce privește calitatea crustaceelor și a moluștelor, de conținutul de minerale, precum și de metoda de producție aplicată. Conținutul de minerale al apei de mare contribuie la textura distinctivă și la gustul sărat concentrat, ușor de demonstrat, ale produsului „Achill Island Sea Salt”. „Achill Island Sea Salt” are un aspect natural alb, cristalin și curat. Forma neregulată și diferitele dimensiuni ale fulgilor de sare, precum și textura sa moale se datorează procesului de recoltare a sării marine, în decursul căruia apa de mare se evaporă lent sub efectul căldurii, ceea ce permite cristalizarea fulgilor de sare marină. Acest proces este realizat de producători de sare instruiți, care se asigură că sarea produsă este de cea mai înaltă calitate, utilizându-și cunoștințele referitoare la timpul și temperaturile corecte pentru a-i conferi sării forma și textura sa unică. În plus, cristalizarea în cuve deschise a fulgilor de sare marină necesită atenție și îndemânare pentru a se asigura menținerea texturii lor. Fiecare membru al personalului urmează cursuri de formare pentru a ști cum să obțină textura, dimensiunea și forma corecte ale fulgilor de sare. Acest lucru se învață în cadrul unui program de formare, care include demonstrații practice privind modul de cristalizare în cuve deschise a sării marine, precum și controlul corect al temperaturii și al timpului, care sunt esențiale pentru obținerea fulgilor de sare de mare doriți. Pe parcursul procesului de formare, personalului i se prezintă, de asemenea, exemple de textură și dimensiuni corecte și incorecte ale fulgilor. Toți membrii personalului urmează procedurile standard de operare, pentru a asigura calitatea omogenă a produsului.

Achill Island Sea Salt

Achill Island Sea Salt

Achill Island Sea Salt

Achill Island Sea Salt

Din punct de vedere istoric, recoltarea și producția sării marine pe insula Achill au avut loc până către sfârșitul anilor 1800, dovezi în acest sens putând fi găsite în lucrarea lui MacKenzie, Maritime Survey of Ireland din 1776 și pe harta insulei Achill din 1809 (Bald’s Map of Achill Island 1809), pe care „Salt Point” și „Salt Pans” (nume care fac referire la producția de sare) sunt marcate în mod clar în Polranny, Achill Sound. Se consideră că producția de sare a încetat la începutul secolului al XIX-lea din diverse motive, în principal din cauza unei combinații între penuriile alimentare și o disponibilitate pe scară largă a sării produse industrial, cu costuri mai mici.

Maritime Survey of Ireland

Bald’s Map of Achill Island 1809)

Timp de generații, marea a fost piatra de temelie a comunității din Insula Achill. Abundența apelor de pescuit a susținut comunitatea locală, oferindu-le oamenilor mijloace de subzistență și un mod de viață. Sarea, în calitate de conservant natural, a fost un ingredient vital pentru industria pescuitului, oferind un mijloc de conservare, de depozitare și de consum.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.gov.ie/pdf/?file=https://assets.gov.ie/100780/7edb4c2b-0763-4bb7-bb9d-5051d5cefb8b.pdf#page=null

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

Rectificări

| 27.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 264/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 264/70

---

Rectificare la Cerere de propuneri deschisă – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 ReferNet –Rețeaua europeană pentru educație și formare profesională (EFP) a Cedefop

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 243 din 10 iulie 2023
  )

(2023/C 264/13)

La pagina 8, punctul 4:

în loc de:

„Cererile pentru acordul-cadru de parteneriat și acordul specific pentru activitățile ReferNet din 2024 trebuie depuse cel târziu până la 22 septembrie 2023.”,

se citește:

„Cererile pentru acordul-cadru de parteneriat și acordul specific pentru activitățile ReferNet din 2024 trebuie depuse cel târziu până la 6 octombrie 2023.”

La pagina 8, punctul 5:

în loc de:

„Specificațiile detaliate ale cererii de propuneri, formularul de cerere și anexele la acesta vor fi disponibile începând cu data de 10 iulie 2023 pe site-ul Cedefop, la următoarea adresă:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement”,

se citește:

„Specificațiile detaliate ale cererii de propuneri, formularul de cerere și anexele la acesta sunt disponibile începând cu data de 10 iulie 2023 pe site-ul Cedefop, la următoarea adresă:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement”.

---