# Uradni list C 229/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 229 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6629. junij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 229

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6629. junij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupščina Euronest |
| 2023/C 229/01 | Resolucija o spodbujanju upravljanja v javnih institucijah na podlagi političnega dialoga in institucionalnega sodelovanja za povečanje učinkovitosti in upravnih zmogljivosti | 1 |
| 2023/C 229/02 | Resolucija o prestolnicah: gospodarski razvoj in izzivi po pandemiji covida-19 | 8 |
| 2023/C 229/03 | Resolucija o prehodu na zeleno energijo v odziv na sedanje izzive v zvezi z energetsko varnostjo v vzhodnem partnerstvu glede na rusko vojaško agresijo in zasedbo | 16 |
| 2023/C 229/04 | Resolucija o združljivosti in uskladitvi programov cepljenja v EU in državah vzhodnega partnerstva | 22 |
| 2023/C 229/05 | Resolucija o strateškem pomenu začetka pristopnih pogajanj z Ukrajino in Moldavijo | 29 |
| 2023/C 229/06 | Resolucija o oboroženi agresiji Ruske federacije proti Ukrajini | 30 |
| 2023/C 229/07 | Resolucija o podpori Ukrajini, Moldaviji in Gruziji na poti do članstva v EU | 33 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

2023/C 229/01

Resolucija o spodbujanju upravljanja v javnih institucijah na podlagi političnega dialoga in institucionalnega sodelovanja za povečanje učinkovitosti in upravnih zmogljivosti

1

2023/C 229/02

Resolucija o prestolnicah: gospodarski razvoj in izzivi po pandemiji covida-19

8

2023/C 229/03

Resolucija o prehodu na zeleno energijo v odziv na sedanje izzive v zvezi z energetsko varnostjo v vzhodnem partnerstvu glede na rusko vojaško agresijo in zasedbo

16

2023/C 229/04

Resolucija o združljivosti in uskladitvi programov cepljenja v EU in državah vzhodnega partnerstva

22

2023/C 229/05

Resolucija o strateškem pomenu začetka pristopnih pogajanj z Ukrajino in Moldavijo

29

2023/C 229/06

Resolucija o oboroženi agresiji Ruske federacije proti Ukrajini

30

2023/C 229/07

Resolucija o podpori Ukrajini, Moldaviji in Gruziji na poti do članstva v EU

33

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/1

---

Resolucija o spodbujanju upravljanja v javnih institucijah na podlagi političnega dialoga in institucionalnega sodelovanja za povečanje učinkovitosti in upravnih zmogljivosti

(2023/C 229/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 68/262, 71/205, 72/190, 73/263, 74/168, 75/192, 76/179, 73/194, 74/17, 75/29 in 76/70 ter resolucij Generalne skupščine Združenih narodov ES-11/1 z dne 2. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini, ES-11/2 z dne 24. marca 2022 o humanitarnih posledicah agresije proti Ukrajini in ES-11/4 z dne 12. oktobra 2022 o ozemeljski celovitosti Ukrajine: zagovarjanje načel Ustanovne listine Združenih narodov,

ob upoštevanju srečanja zunanjih ministrov EU in vzhodnega partnerstva 12. decembra 2022,

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2022 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o novi strategiji EU za širitev (1),

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 23. junija 2022, v katerem je Svet Ukrajini in Moldaviji podelil status države kandidatke ter prepoznal evropsko perspektivo Gruzije,

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za splošne zadeve z dne 13. decembra 2022 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, v katerih je Svet ponovno potrdil, da je prihodnost Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine ter njihovih državljanov v Evropski uniji,

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2018 o zasedenih gruzijskih ozemljih deset let po ruski invaziji (2),

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva v Bruslju 15. decembra 2021 in izjav s prejšnjih vrhov vzhodnega partnerstva,

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. julija 2021 z naslovom Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities (Okrevanje, odpornost in reforme: prednostne naloge vzhodnega partnerstva po letu 2020) (SWD(2021)0186), njunega skupnega sporočila z dne 18. marca 2020 z naslovom Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse (JOIN(2020)0007) ter skupnega delovnega dokumenta njunih služb z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev za leto 2020: Poudarek na ključnih prednostnih nalogah in konkretnih rezultatih) (SWD(2017)0300),

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 16. aprila 2021 o krepitvi demokratičnih procesov: vloga političnih strank, civilne družbe, poštenega volilnega okolja ter svobodnih in pluralističnih medijev (3),

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva (4),

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (5),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020,

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani (6), Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (7) ter Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (8),

ob upoštevanju Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (9) (CEPA),

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani (10) ter pogajanj o okrepljenem sporazumu, ki potekajo,

ob upoštevanju 12 načel dobrega demokratičnega upravljanja, določenih v strategiji za inovacije in dobro upravljanje na lokalni ravni, ki jo je odobril Odbor ministrov Sveta Evrope marca 2008,

ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta z dne 14. decembra 2021, 6. aprila 2022 in 23. maja 2022, izjave predsednika Evropskega sveta in predsednika Francije z dne 4. februarja 2022 ter izjave po štiristranskem srečanju predsednika Azerbajdžana, predsednika vlade Armenije, predsednika Francije in predsednika Evropskega sveta 6. oktobra 2022,

| A. | ker je dobro demokratično upravljanje na vseh ravneh bistveno za učinkovit gospodarski in socialni napredek ter oblikovanje pravičnih, stabilnih in uspešnih družb; ker pomanjkljivosti v upravljanju ovirajo blaginjo, poleg tega pa sta lahko zaradi njih znatno ogroženi odpornost in varnost države; |
| --- | --- |

A.

ker je dobro demokratično upravljanje na vseh ravneh bistveno za učinkovit gospodarski in socialni napredek ter oblikovanje pravičnih, stabilnih in uspešnih družb; ker pomanjkljivosti v upravljanju ovirajo blaginjo, poleg tega pa sta lahko zaradi njih znatno ogroženi odpornost in varnost države;

| B. | ker je stanje na področju upravljanja v vsaki državi vzhodnega partnerstva drugačno, povsod pa bi ga bilo mogoče znatno izboljšati, zlasti z reformami javne uprave in pravosodja, učinkovitejšimi politikami za boj proti korupciji ter večjo preglednostjo in demokratično odgovornostjo; |
| --- | --- |

B.

ker je stanje na področju upravljanja v vsaki državi vzhodnega partnerstva drugačno, povsod pa bi ga bilo mogoče znatno izboljšati, zlasti z reformami javne uprave in pravosodja, učinkovitejšimi politikami za boj proti korupciji ter večjo preglednostjo in demokratično odgovornostjo;

| C. | ker se je zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini oblikovala nova geopolitična pokrajina, varnostna razsežnost vzhodnega partnerstva pa se je spremenila; |
| --- | --- |

C.

ker se je zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini oblikovala nova geopolitična pokrajina, varnostna razsežnost vzhodnega partnerstva pa se je spremenila;

| D. | ker so zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini tri države, ki so sklenile pridružitvene sporazume z EU – Ukrajina, Gruzija in Moldavija – vložile prošnje za članstvo v Evropski uniji; ker je Komisija 17. junija 2022 objavila mnenja o prošnjah teh držav za članstvo, v katerih je Svetu priporočila, naj vsem trem da možnost, da postanejo članice Evropske unije, ter zlasti priporočila, naj se Ukrajini in Republiki Moldaviji podeli status države kandidatke, Gruziji pa naj se podeli, potem ko bo obravnavala prednostne naloge, navedene v mnenju Komisije; |
| --- | --- |

D.

ker so zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini tri države, ki so sklenile pridružitvene sporazume z EU – Ukrajina, Gruzija in Moldavija – vložile prošnje za članstvo v Evropski uniji; ker je Komisija 17. junija 2022 objavila mnenja o prošnjah teh držav za članstvo, v katerih je Svetu priporočila, naj vsem trem da možnost, da postanejo članice Evropske unije, ter zlasti priporočila, naj se Ukrajini in Republiki Moldaviji podeli status države kandidatke, Gruziji pa naj se podeli, potem ko bo obravnavala prednostne naloge, navedene v mnenju Komisije;

| E. | ker je Evropski svet 23. junija 2022 Ukrajini in Republiki Moldaviji podelil status države kandidatke, prepoznal evropsko perspektivo Gruzije in potrdil, da ji je pripravljen podeliti status države kandidatke, potem ko bo obravnavala prednostne naloge, navedene v mnenju Komisije o njeni prošnji za članstvo; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski svet 23. junija 2022 Ukrajini in Republiki Moldaviji podelil status države kandidatke, prepoznal evropsko perspektivo Gruzije in potrdil, da ji je pripravljen podeliti status države kandidatke, potem ko bo obravnavala prednostne naloge, navedene v mnenju Komisije o njeni prošnji za članstvo;

| F. | ker bo pristopni proces Ukrajine, Moldavije in Gruzije že po definiciji spremenil značaj in funkcionalno vlogo politike vzhodnega sosedstva ter znatno vplival na nujno politično in institucionalno prestrukturiranje politik, vključenih v politiko vzhodnega sosedstva; |
| --- | --- |

F.

ker bo pristopni proces Ukrajine, Moldavije in Gruzije že po definiciji spremenil značaj in funkcionalno vlogo politike vzhodnega sosedstva ter znatno vplival na nujno politično in institucionalno prestrukturiranje politik, vključenih v politiko vzhodnega sosedstva;

| G. | ker morajo te države v okviru pristopnega procesa, ki temelji na dosežkih, izvesti obsežne reforme, da bodo izpolnile københavnska merila, zlasti v zvezi s pravno državo, demokratičnimi standardi, temeljnimi pravicami in svoboščinami ter pravicami manjšin; |
| --- | --- |

G.

ker morajo te države v okviru pristopnega procesa, ki temelji na dosežkih, izvesti obsežne reforme, da bodo izpolnile københavnska merila, zlasti v zvezi s pravno državo, demokratičnimi standardi, temeljnimi pravicami in svoboščinami ter pravicami manjšin;

| H. | ker so se zaradi pandemije covida-19 pojavili dodatni izzivi in poslabšale nekatere sistemske pomanjkljivosti, hkrati pa je nastal tudi zagon za spremembe; |
| --- | --- |

H.

ker so se zaradi pandemije covida-19 pojavili dodatni izzivi in poslabšale nekatere sistemske pomanjkljivosti, hkrati pa je nastal tudi zagon za spremembe;

| I. | ker je Evropski parlament v svojem priporočilu z dne 23. novembra 2022 o novi strategiji EU za širitev predlagal, naj se določijo jasni roki za sklenitev pogajanj z državami pristopnicami najpozneje do konca sedanjega desetletja; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski parlament v svojem priporočilu z dne 23. novembra 2022 o novi strategiji EU za širitev predlagal, naj se določijo jasni roki za sklenitev pogajanj z državami pristopnicami najpozneje do konca sedanjega desetletja;

| J. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 13. decembra 2022 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu opozoril, da je bila Komisija pozvana, naj v okviru svojega rednega širitvenega svežnja v letu 2023 poroča o izpolnjevanju pogojev, navedenih v njenih mnenjih o posameznih prošnjah za članstvo, ter se brez poseganja v to celovito redno poročanje seznanil z namero Komisije, da spomladi 2023 predloži posodobljeno poročilo; |
| --- | --- |

J.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 13. decembra 2022 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu opozoril, da je bila Komisija pozvana, naj v okviru svojega rednega širitvenega svežnja v letu 2023 poroča o izpolnjevanju pogojev, navedenih v njenih mnenjih o posameznih prošnjah za članstvo, ter se brez poseganja v to celovito redno poročanje seznanil z namero Komisije, da spomladi 2023 predloži posodobljeno poročilo;

| K. | ker so z digitalno preobrazbo povezane številne priložnosti za izboljšanje upravljanja in demokratične udeležbe; |
| --- | --- |

K.

ker so z digitalno preobrazbo povezane številne priložnosti za izboljšanje upravljanja in demokratične udeležbe;

| L. | ker so se EU in njene države članice vključile v politični dialog in institucionalno sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva ter jim zagotovile podporo in tehnično pomoč za gradnjo zmogljivosti in izvedbo potrebnih reform; ker bo taka podpora pomembna tudi v prihodnosti in je tesno povezana z zavezo držav vzhodnega partnerstva o spoštovanju temeljnih vrednot EU, kot so demokracija, pravna država ter spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

L.

ker so se EU in njene države članice vključile v politični dialog in institucionalno sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva ter jim zagotovile podporo in tehnično pomoč za gradnjo zmogljivosti in izvedbo potrebnih reform; ker bo taka podpora pomembna tudi v prihodnosti in je tesno povezana z zavezo držav vzhodnega partnerstva o spoštovanju temeljnih vrednot EU, kot so demokracija, pravna država ter spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin;

| M. | ker Ruska federacija še naprej odkrito krši suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije in v zasedenih regijah te države ogroža varnost, humanitarne razmere in človekove pravice ter krši temeljna načela in norme mednarodnega prava; |
| --- | --- |

M.

ker Ruska federacija še naprej odkrito krši suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije in v zasedenih regijah te države ogroža varnost, humanitarne razmere in človekove pravice ter krši temeljna načela in norme mednarodnega prava;

| N. | ker je mirno in stabilno okolje ključno za ohranjanje učinkovitega demokratičnega upravljanja; ker je večja vključenost EU v reševanje konfliktov in izgradnjo miru v regiji vzhodnega partnerstva zelo zaželena in priporočena; |
| --- | --- |

N.

ker je mirno in stabilno okolje ključno za ohranjanje učinkovitega demokratičnega upravljanja; ker je večja vključenost EU v reševanje konfliktov in izgradnjo miru v regiji vzhodnega partnerstva zelo zaželena in priporočena;

| 1. | se zaveda, da sta se zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini oblikovala nova geopolitična pokrajina in vse zahtevnejše varnostno okolje, kar vpliva na stabilnost in upravljanje držav vzhodnega partnerstva; ugotavlja, da je ruska vojska brez povoda, neupravičeno in brez potrebe brutalno napadla prebivalce Ukrajine in da sta zaradi teh agresivnih dejanj ogroženi varnost in stabilnost celotne regije vzhodnega partnerstva; priznava, da ta varnostna grožnja za nadaljnji uspešni razvoj pobude vzhodnega partnerstva pomeni nevarnost, kakršne še ni bilo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kar najostreje obsoja neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini, njeno nezakonito zasedbo ukrajinskega ozemlja ter njeno vpletenost v vojaške akcije in kibernetsko vojskovanje v regiji vzhodnega partnerstva; poudarja predanost in neomajno podporo Unije suverenosti, ozemeljski celovitosti in politični neodvisnosti držav vzhodnega partnerstva v okviru njihovih mednarodno priznanih meja, pa tudi njihovim prizadevanjem za popolno uveljavitev teh načel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ostro obsoja ruske raketne napade na kritično infrastrukturo Ukrajine, s katerimi je Rusija povzročila neizmerno trpljenje in uničenje, zato se jih ne sme tolerirati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi bilo treba strateški kompas EU, ki je bil odobren marca 2022, da bi do leta 2030 okrepili varnostno in obrambno politiko EU, razširiti na regijo vzhodnega partnerstva; poudarja, da bi bilo treba izvajati dodatno prilagojena dvostranska partnerstva s podobno mislečimi državami in strateškimi partnerji, med drugim z izboljšanjem dialoga in sodelovanja, spodbujanjem udeležbe v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter podpiranjem gradnje zmogljivosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Rusko federacijo, naj izpolni svoje mednarodne obveznosti iz sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, pri katerem je posredovala EU, ter umakne vse svoje vojaško in varnostno osebje z zasedenih ozemelj Gruzije, nadzorni misiji EU pa v skladu z njenim mandatom omogoči neoviran dostop do celotnega gruzijskega ozemlja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sklep Evropskega sveta z dne 23. junija 2022, v katerem je Svet Ukrajini in Moldaviji podelil status države kandidatke ter prepoznal evropsko perspektivo Gruzije; želi spomniti, da širitveni proces temelji na dosežkih in da bodo vse tri države ocenjene na podlagi napredka, ki ga bodo dosegle pri izpolnjevanju københavnskih meril, v ta namen pa bodo morali njihovi organi izvesti obsežne reforme, zlasti v zvezi s pravno državo, demokratičnimi standardi, temeljnimi pravicami in svoboščinami ter pravicami manjšin; v zvezi s tem pozdravlja učinkovite in takojšnje ukrepe, ki so jih te države sprejele za obravnavo svojih prednostnih nalog; pozdravlja ta novi zagon za reforme na področju upravljanja; poudarja, da politika širitve kot geostrateška naložba EU še naprej pomeni trdno podlago za mir, demokracijo, blaginjo, varnost in stabilnost v Evropi; poudarja, da je za gradnjo in krepitev odporne in trajnostne demokracije v državah vzhodnega partnerstva ključno mirno reševanje potekajočih in nerešenih konfliktov v regiji na podlagi mednarodnega prava in dobrih sosedskih odnosov; opozarja, da so za mir in varnost potrebni močne, poštene in javno odgovorne institucije, dobro upravljanje ter spoštovanje pravne države; odločno spodbuja države vzhodnega partnerstva, naj še naprej sodelujejo pri ustreznih reformah, saj jim bo le notranja odpornost na podlagi močnih in demokratičnih institucij omogočila, da razvijejo potrebno odpornost proti zunanjim grožnjam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva institucije EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj pristopni proces že od začetka oblikujejo tako, da bo pregleden in vključujoč za vse državljane držav vzhodnega partnerstva, ki zaprosijo za članstvo v EU, in da jim bo zagotovljena pravica do udeležbe v parlamentarnih in participativnih postopkih odločanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno potrjuje, da imajo zakonodajalci osrednjo vlogo v državnih sistemih; poziva, naj bodo močni in učinkoviti parlamenti še naprej podlaga za demokracijo in pravno državo; vztraja, da je treba okrepiti pooblastila parlamentov za pregled, avtoritete parlamentov in preverjanja veljavnosti mandatov njihovih poslancev pa se ne sme omejiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja velik poudarek na dobrem upravljanju, pravni državi, varnosti in odpornih družbah, ki ga ima eden od stebrov nove agende za vzhodno partnerstvo, odobrene na vrhu vzhodnega partnerstva decembra 2021, kar je podlaga za drugi steber agende, ki je usmerjen v naložbe; poudarja, da učinkovite in odgovorne institucije spadajo med temeljne osnovne pogoje za učinkovito uporabo finančne podpore za obravnavo vseh drugih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države vzhodnega partnerstva, naj še naprej odločno izvajajo reforme za izboljšanje demokratičnega upravljanja in pravne države; poudarja, kako pomembno je, da EU stalno podpira reforme za boljše upravljanje in pravno državo v državah vzhodnega partnerstva, zlasti v okviru izvajanja pridružitvenih sporazumov in sporazuma CEPA, ter poziva, naj se za spodbujanje napredka pri reformah še naprej uporablja načelo „več za več“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, kako pomembni so konstruktiven politični dialog in sodelovalni delovni odnosi med nacionalnimi političnimi strankami, ter vztraja, da je treba preseči obstoječe razlike, da bi si prizadevali za demokratične reforme, zlasti v partnerskih državah, ki želijo pristopiti k EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja pozitivni prispevek pobud in instrumentov za zagotavljanje tehnične pomoči in podpiranje gradnje zmogljivosti, kot je skupni program EU in Sveta Evrope Partnerstvo za dobro upravljanje, ter zlasti orodij za razvoj institucij, kot so tesno medinstitucionalno sodelovanje, izmenjava informacij in tehnična pomoč ter pobuda za podporo za izboljšanje upravljanja in vodenja, v okviru katerih se zagotavlja ciljno usmerjena podpora za javne uprave v partnerskih državah; podpira nadaljnje izvajanje takih pobud in instrumentov; poudarja, da je za proces demokratičnega prehoda pomembno omogočiti izmenjavo izkušenj in primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da je temelj dobrega upravljanja neodvisno sodstvo, ki je ključno za varovanje pravic državljanov ne glede na njihovo državljanstvo, spol ali vero, ohranjanje pravne države in demokratične oblike vlade ter zagotavljanje delujočega poslovnega okolja, bistvenega za gospodarski razvoj; izraža zaskrbljenost zaradi počasnega napredka in negativnih trendov na tem področju ter poudarja, da je treba zlasti zagotoviti, da bodo imenovanja, napredovanja in razrešitve v sodstvu vedno temeljili izključno na dosežkih in bodo skladni z mednarodnimi normami, brez političnega vmešavanja; poleg tega želi spomniti, da je treba zagotoviti neodvisnost in avtonomijo državnih tožilstev ter jim omogočiti delovanje brez političnega pritiska; spodbuja Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, naj si odločno prizadevajo izpolniti priporočila v zvezi z reformo sodstva, navedena v mnenjih Komisije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da je za politično okolje v več državah vzhodnega partnerstva še vedno značilna polarizacija, ter poziva vse politične deležnike, naj se združijo pri zavzemanju za ključni cilj ambicioznih demokratičnih, sodnih in protikorupcijskih reform; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja odločenost organov Republike Moldavije, da bodo obravnavali prednostne naloge, ki jih je v svojem mnenju opredelila Komisija, ter jih spodbuja, naj si še naprej prizadevajo za utrjevanje neodvisnosti in integritete pravosodja; poudarja, da je za vse države vzhodnega partnerstva bistvena stalna podpora institucij EU za reformo sodstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba boj proti korupciji in ugrabitvi države obravnavati prednostno, med drugim z boljšim izvrševanjem protikorupcijske zakonodaje, bojem proti nekaznovanju in zmanjšanjem možnosti za korupcijo, in sicer z večjo preglednostjo v zadevah, kot sta javno naročanje in dejansko lastništvo; pozdravlja uvedbo programa EU4Integrity ter vzpostavitev sistemov za elektronsko prijavo premoženjskega stanja v Armeniji, Gruziji, Moldaviji in Ukrajini; pozdravlja ustanovitev specializiranih protikorupcijskih organov, zlasti višjega protikorupcijskega sodišča v Ukrajini, neodvisnega protikorupcijskega urada v Gruziji in sistema protikorupcijskih institucij v Armeniji; pozdravlja ukrepe za boj proti korupciji, ki so jih sprejeli gruzijski organi, in ugotavlja, da je Gruzija na indeksu zaznave korupcije med 180 državami uvrščena na 45. mesto; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja pozitivni korak, ki ga je naredila Gruzija z ustanovitvijo novega, neodvisnega protikorupcijskega urada, ki poroča gruzijskemu parlamentu in medagencijskemu protikorupcijskemu svetu, ter ugotavlja, da bo ta urad zadolžen predvsem za spodbujanje boja proti korupciji in njeno preprečevanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja zakon, ki ga je sprejela Republika Moldavija in z njim omogočila vzpostavitev mehanizma za pregon oseb, ki se mu izogibajo, ter sojenje takim osebam in njihovo obsodbo v nenavzočnosti, saj bo to vodilo do pravnomočnih obsodb v več pomembnih zadevah, povezanih s korupcijo, pranjem denarja in drugimi resnimi kaznivimi dejanji; spodbuja organe, naj izboljšajo pravni okvir na področju žvižgačev ter pospešijo delo, da bi pokazali napredek in dobre rezultate pri okrepitvi boja proti korupciji; ugotavlja, da je Gruzija v zadnjih letih znatno izboljšala svoj sistem za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter pokazala trdno politično zavezanost boju proti njima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izraža resno zaskrbljenost, da korupcija in ugrabitev države s strani elit in oligarhov pomenita oviro za gospodarski in socialni razvoj, pa tudi priložnost za zunanje vmešavanje v prizadevanju za geopolitične cilje, ki so v nasprotju z demokratično voljo in interesi prebivalcev; poudarja, da je pomembno omejiti vpliv oligarhov in sponzorskih mrež; spodbuja Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, naj si odločno prizadevajo izpolniti priporočila v zvezi z odpravo oligarhičnih struktur, navedena v mnenjih Komisije; priznava, da je to zahteven proces, ker je treba opredeliti ustrezne pravne instrumente za učinkovito obravnavo osebnih interesov in vpliva oligarhov; kljub temu spodbuja države vzhodnega partnerstva, naj to vprašanje obravnavajo prednostno, saj je izredno pomembno za njihove državljane; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vztraja, da je resnična civilna družba ključna za zagotavljanje ustreznega javnega nadzora pri odločanju in spodbujanje socialne sprejemljivosti reform; poziva, naj se poveča podpora za organizacije civilne družbe in neodvisne medije, med drugim s trajnostnim financiranjem, ter vztraja, naj se odpravi vsakršna omejitev njihovega dela, tudi za njihovo registracijo in prejemanje tujih finančnih sredstev; izraža zaskrbljenost zaradi napadov na kritične glasove v medijih in politično motiviranih sodnih postopkov proti upravljavcem medijev; poudarja, da imajo neodvisni mediji bistveno vlogo v vsaki demokratični družbi, ter poziva države vzhodnega partnerstva, naj povečajo prizadevanja za zaščito pluralnosti in neodvisnosti medijev, med drugim z zagotavljanjem preglednosti lastništva na medijskem trgu; poudarja, da je ključno, da se ohranita svoboda tiska in svoboda govora, ki sta temelja vrednot Evropske unije in osnovna pogoja za nadaljnjo evropsko integracijo; poziva vse države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj zmanjšajo državno regulacijo medijev ter na noben način ne posegajo v uvodnike v javnih in neodvisnih medijih; hkrati opozarja, da Rusija izvaja agresijo, ki je hibridne narave, in uporablja demokratične vrednote, kot je svoboda medijev, za nasprotovanje demokraciji in širjenje propagande z lažnimi informacijami, ter poudarja, da je treba to upoštevati v informacijskih varnostnih politikah EU in držav vzhodnega partnerstva, ko se oblikujejo varnostne strategije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno potrjuje, da se s svobodnimi in poštenimi volitvami, ki potekajo na podlagi demokratičnih načel, vzpostavijo glavni pogoji za dobro in učinkovito upravljanje; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti, da so volilni postopki popolnoma skladni z mednarodnimi standardi, priporočili Urada za demokratične institucije in človekove pravice v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR) ter mnenji Beneške komisije, zlasti v zvezi s sprejemanjem zakonodajnih sprememb na področju volilne zakonodaje in financiranja političnih strank; v zvezi s tem pozdravlja spremembe gruzijskega volilnega zakonika, sprejete z večstrankarsko podporo, ki obravnavajo elektronsko glasovanje in financiranje političnih strank v skladu s priporočili OVSE/ODIHR in Beneške komisije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja nadaljnje reforme javne uprave, s katerimi bi zagotovili odgovorno, pregledno in učinkovito javno upravo na vseh ravneh, zlasti na področju upravljanja javnih financ; poudarja vlogo, ki jo ima strokovno znanje javnega sektorja EU, zagotovljeno prek medsebojnih izmenjav znanja in institucionalnih partnerstev, pri gradnji zmogljivosti v javnem sektorju; pozdravlja nameravano vzpostavitev akademije vzhodnega partnerstva za javno upravo, kot je navedeno v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 15. decembra 2021, in poziva, naj začne hitro delovati; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja daljnosežne koristi digitalizacije za izboljšanje dobrega upravljanja, preglednosti in boja proti korupciji; ugotavlja, da je mogoče državljanom z digitalnimi tehnologijami znatno olajšati udeležbo v postopkih odločanja in nadzor nad njimi; podpira poudarek v novi agendi za vzhodno partnerstvo na spodbujanju digitalne preobrazbe in zlasti e-upravljanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obžaluje, da so se beloruski organi odločili prekiniti sodelovanje v vzhodnem partnerstvu; z veseljem pričakuje ponovno vzpostavitev sodelovanja z Belorusijo, takoj ko bodo doseženi potrebni pogoji za miren demokratični prehod, da bi gradili na skupni agendi, ki temelji na skupnih vrednotah in interesih; nadaljuje sodelovanje z beloruskimi državljani, civilno družbo in neodvisnimi mediji ter jih še naprej podpira; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva vse evropske politične družine, naj pomagajo sestrskim strankam v beloruski opoziciji, da bodo ostale vzdržne kljub spremembi zakona o političnih strankah v Belorusiji, ki jo je sprejel nepriznani Lukašenkov režim, ter jih spodbuja, naj s temi strankami še naprej aktivno sodelujejo, tudi če niso registrirane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba preprečiti diskriminacijo ranljivih skupin, vključno z manjšinami, LGBTIQ+ osebami in invalidi, ter zagotoviti enakost spolov, da bi izboljšali zastopanost različnih skupin in njihove socialno-ekonomske razmere ter tako spodbudili oblikovanje stabilnih, bolj enakopravnih družb in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja dejstvo, da sta Armenija in Azerbajdžan potrdila, da sta zavezana prizadevanjem za mirovno pogodbo, ponovno izrazila zavezanost Ustanovni listini Združenih narodov in deklaraciji iz Alma-Ate iz leta 1991, s katero sta drug drugemu priznala ozemeljsko celovitost in suverenost, ter potrdila, da bo to podlaga za delo komisij za razmejitev; pozdravlja uspešno izvajanje civilne nadzorne misije EU v Armeniji ob meji z Azerbajdžanom; pozdravlja vzpostavitev civilne misije EU v Armeniji, katere končni cilji so prispevati k trajnemu miru v regiji z zmanjšanjem števila incidentov na konfliktnih in obmejnih območjih v Armeniji, znižati stopnjo tveganja prebivalcev, ki živijo na takih območjih, ter s tem prispevati k normalizaciji odnosov med Armenijo in Azerbajdžanom; se strinja s trditvijo predsednika Evropskega sveta, da je za preprečevanje incidentov bistveno zagotoviti ustrezno razdaljo med silami; pozdravlja dogovor o tem, da je treba nadaljevati z odpravljanjem blokad prometnih povezav v regiji, in sicer brez zahtevkov za uveljavljanje ekstrateritorialne jurisdikcije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva, naj se vsa odprta humanitarna vprašanja v celoti in hitro rešijo, vključno z izpustitvijo vseh pridržanih Armencev, razjasnitvijo usode vseh oseb, ki so pogrešane ali so bile žrtve prisilnih izginotij med konfliktom v Gorskem Karabahu, ter izvajanjem Unescove misije za zaščito kulturne dediščine v regiji; pozdravlja podporo, ki jo EU izkazuje prizadevanjem za humanitarno razminiranje; poudarja, da je treba obravnavati pravice in varnost Armencev v Gorskem Karabahu, da bi zagotovili trajen mir v regiji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva svoja sopredsednika, naj to resolucijo pošljeta Evropskemu parlamentu, Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za sosedstvo in širitev ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0406.

(2)  UL C 28, 27.1.2020, str. 97.

(3)  UL C 361, 8.9.2021, str. 1.

(4)  UL C 134, 24.4.2020, str. 1.

(5)  UL C 362, 8.9.2021, str. 114.

(6)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(7)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(8)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(9)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

(10)  UL L 246, 17.9.1999, str. 3.

---

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/8

---

Resolucija o prestolnicah: gospodarski razvoj in izzivi po pandemiji covida-19

(2023/C 229/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

ob upoštevanju členov 5 in 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členov od 145 do 149 (naslov IX – Zaposlovanje) ter členov 165 in 166 (naslov XII – Izobraževanje, poklicno usposabljanje, mladina in šport) Pogodbe,

ob upoštevanju razvoja politike vzhodnega sosedstva od leta 2004 ter njene komponente vzhodnega partnerstva od leta 2009 in zlasti poročila Komisije o napredku pri njenem izvajanju,

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo (1), EU in Moldavijo (2) ter EU in Ukrajino (3), katerih cilj so poglobljena in celovita prostotrgovinska območja, ter celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo (4) in sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom (5),

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta, da Ukrajini in Moldaviji podali status države kandidatke EU in prepozna evropsko perspektivo Gruzije,

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 (kot je bil nazadnje spremenjen 26. junija 2018) (6),

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev za leto 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017) 300),

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednika Komisije z dne 18. marca 2020 z naslovom Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse (JOIN(2020) 007), in sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020,

ob upoštevanju sporočila predsedstva parlamentarne skupščine Euronest z dne 12. junija 2020 v okviru videokonference voditeljev držav vzhodnega partnerstva 18. junija 2020,

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 15. decembra 2021 v Bruslju,

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. junija 2020 o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (7);

ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela po videokonferenci voditeljev držav vzhodnega partnerstva 18. junija 2020,

ob upoštevanju akcijskega načrta za obdobje 2018–2020 Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo,

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o inovacijah na področju izobraževanja ter reformah izobraževanja v EU in državah vzhodnega partnerstva: izzivi in priložnosti (8),

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 (Agenda 2030), sprejete 25. septembra 2015 na vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju, in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 4, ki je vsem enakopravno zagotoviti kakovostno izobrazbo ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar,

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija 17. novembra 2017 predstavili na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast v Göteborgu, in zlasti prvega načela stebra o tem, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (9),

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 22. marca 2016 o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, delovnih izkušenj in univerzitetnih diplom v okviru bolonjskega procesa (10),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe (Analitična osnova novega programa znanj in spretnosti za Evropo) (SWD(2016)0195),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo: Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016) 381),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 o izboljšanju in posodabljanju izobraževanja (COM(2016) 941),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018) 022),

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (COM(2018)0023),

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018) 024),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018) 268),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625),

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (11),

ob upoštevanju ministrskega sporočila iz Rima z dne 19. novembra 2020 po srečanju ministrov evropskega visokošolskega prostora,

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (12),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2020 z naslovom EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010) 2020),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027: Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020) 624), ki temelji na digitalnem akcijskem načrtu v obdobju 2018–2020;

ob upoštevanju konvencije (št. 111) Mednarodne organizacije dela z dne 25. junija 1958 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih,

ob upoštevanju konvencije (št. 142) Mednarodne organizacije dela z dne 23. junija 1975 o razvoju človeških virov,

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. februarja 2020 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2020) 070) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 ter zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (13)

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020) 102),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020) 456),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (14) in sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020,

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2019 (COM(2020)0296),

ob upoštevanju letnega poročila Evropske investicijske banke za leto 2018 o skrbniškem skladu za tehnično pomoč vzhodnemu partnerstvu,

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. julija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018) 434),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in zlasti poudarka na trdnih partnerstvih na področju okolja, energije in podnebja z državami vzhodnega sosedstva (COM(2019) 640),

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (15)

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020) 408),

ob upoštevanju pariškega podnebnega sporazuma OZN z dne 12. decembra 2015,

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 19. januarja 2021 o enotnem pristopu k boju proti COVID-19 in zlasti poziva, naj se državam vzhodnega partnerstva zagotovi dostop do približno 2,3 milijarde odmerkov cepiva proti COVID-19, ki jih je preskrbela EU (COM(2021) 035),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020) 103),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve ter dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih (16),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (17);

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 098),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (18),

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 („Program EU za zdravje“) (COM(2020) 405),

– ob upoštevanju srečanja ministrov za zunanje zadeve držav evropskega partnerstva 12. decembra 2022, ki mu je predsedoval visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell,

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb z naslovom Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities (Okrevanje, odpornost in reforme – prednostne naloge vzhodnega partnerstva po letu 2020),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2022 o varnosti na območju vzhodnega partnerstva in vlogi skupne varnostne in obrambne politike (19),

ob upoštevanju ocene skrbniškega sklada za tehnično pomoč vzhodnemu partnerstvu (2010–2019), ki jo je izvedla Evropska investicijska banka,

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov ter Uredbe (EU) 2015/757 (revizija sistema EU za trgovanje z emisijami),

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 09/2021 z naslovom Dezinformacije, ki vplivajo na EU, se obravnavajo, vendar problem še ni rešen,

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 23. novembra 2022 o novi strategiji EU za širitev (20),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022,

| A. | ker so gospodarske in druge posledice pandemije covida-19 močno vplivale na države vzhodnega partnerstva zaradi učinka, ki so ga imele na trgovino in nakazila; ker so se vlade odzvale na pandemijo in so Azerbajdžan, Armenija in Gruzija takoj uvedli prepovedi in omejitve na številnih področjih; |
| --- | --- |

A.

ker so gospodarske in druge posledice pandemije covida-19 močno vplivale na države vzhodnega partnerstva zaradi učinka, ki so ga imele na trgovino in nakazila; ker so se vlade odzvale na pandemijo in so Azerbajdžan, Armenija in Gruzija takoj uvedli prepovedi in omejitve na številnih področjih;

| B. | ker je Evropska unija mobilizirala več kot 2,5 milijarde EUR, da bi Armenijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino podprla v boju proti covidu-19; ker je podprla tudi uporabo cepiv proti covidu-19 in cepljenje v državah vzhodnega partnerstva (40 milijonov EUR) ter delitev cepiv držav članic, ki jih je odobrila Evropska agencija za zdravila, z državami vzhodnega partnerstva prek mehanizma pristopa Ekipa Evropa, ki ga je usklajevala Poljska (35 milijonov EUR); |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija mobilizirala več kot 2,5 milijarde EUR, da bi Armenijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino podprla v boju proti covidu-19; ker je podprla tudi uporabo cepiv proti covidu-19 in cepljenje v državah vzhodnega partnerstva (40 milijonov EUR) ter delitev cepiv držav članic, ki jih je odobrila Evropska agencija za zdravila, z državami vzhodnega partnerstva prek mehanizma pristopa Ekipa Evropa, ki ga je usklajevala Poljska (35 milijonov EUR);

| C. | ker je Gruzijo bolj kot katero koli drugo državo vzhodnega partnerstva prizadelo zmanjšanje turizma, ki je bilo uničujoče tudi za azerbajdžanski turistični sektor; |
| --- | --- |

C.

ker je Gruzijo bolj kot katero koli drugo državo vzhodnega partnerstva prizadelo zmanjšanje turizma, ki je bilo uničujoče tudi za azerbajdžanski turistični sektor;

| D. | ker so omejitve za zajezitev širjenja virusa negativno vplivale na mala in srednja podjetja; ker so v Armeniji zaradi izbruha virusa mala in srednja podjetja v Erevanu utrpela večjo škodo kot v drugih skupnostih; ker so mala in srednja podjetja v azerbajdžanskih večjih mestih in mestih drugih držav vzhodnega partnerstva poročala o težavah, ki so jih povzročili manjše povpraševanje, motnje v dobavni verigi ter manjša prodaja in dobički; |
| --- | --- |

D.

ker so omejitve za zajezitev širjenja virusa negativno vplivale na mala in srednja podjetja; ker so v Armeniji zaradi izbruha virusa mala in srednja podjetja v Erevanu utrpela večjo škodo kot v drugih skupnostih; ker so mala in srednja podjetja v azerbajdžanskih večjih mestih in mestih drugih držav vzhodnega partnerstva poročala o težavah, ki so jih povzročili manjše povpraševanje, motnje v dobavni verigi ter manjša prodaja in dobički;

| E. | ker zelo veliko zmanjšanje neposrednih tujih naložb na območju vzhodnega partnerstva vpliva na njegovo okrevanje po krizi; |
| --- | --- |

E.

ker zelo veliko zmanjšanje neposrednih tujih naložb na območju vzhodnega partnerstva vpliva na njegovo okrevanje po krizi;

| F. | ker je bilo za pomoč malim in srednjim podjetjem, samozaposlenim in drugim prek podpornega programa Ekipa Evropa zagotovljenih 100 milijonov EUR, da bi jim olajšali dostop do kreditov in spodbudili njihovo poslovanje po krizi; ker je bilo prek pobude EU4Business malim in srednjim podjetjem v lokalnih valutah zagotovljenih več kot 200 milijonov EUR iz obstoječih kreditnih linij in v obliki nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo za pomoč malim in srednjim podjetjem, samozaposlenim in drugim prek podpornega programa Ekipa Evropa zagotovljenih 100 milijonov EUR, da bi jim olajšali dostop do kreditov in spodbudili njihovo poslovanje po krizi; ker je bilo prek pobude EU4Business malim in srednjim podjetjem v lokalnih valutah zagotovljenih več kot 200 milijonov EUR iz obstoječih kreditnih linij in v obliki nepovratnih sredstev;

| G. | ker je pandemija zaradi takojšnega prehoda s tradicionalnih učnih pristopov na spletno izobraževanje močno vplivala na izobraževalni sistem; |
| --- | --- |

G.

ker je pandemija zaradi takojšnega prehoda s tradicionalnih učnih pristopov na spletno izobraževanje močno vplivala na izobraževalni sistem;

| H. | ker digitalne storitve niso enako razvite v vseh državah vzhodnega partnerstva, razlike pa so opazne tudi pri ravni pokritosti z internetom; |
| --- | --- |

H.

ker digitalne storitve niso enako razvite v vseh državah vzhodnega partnerstva, razlike pa so opazne tudi pri ravni pokritosti z internetom;

| I. | ker je bil v državah vzhodnega partnerstva najbolj prizadet terciarni sektor zaradi manjše pokritosti z internetom in premalo razvitega elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

I.

ker je bil v državah vzhodnega partnerstva najbolj prizadet terciarni sektor zaradi manjše pokritosti z internetom in premalo razvitega elektronskega trgovanja;

| J. | ker skupna ocena držav vzhodnega partnerstva razkriva, da so najhujšo in najglobljo gospodarsko recesijo utrpela mesta, zlasti tista z visoko koncentracijo prebivalcev, veliko gospodarsko dejavnostjo in visokim številom primerov okužbe s covidom-19, večjo škodo pa so utrpela tudi zaradi premajhne komunikacije, večje bližine in motenj v dobavni verigi; |
| --- | --- |

J.

ker skupna ocena držav vzhodnega partnerstva razkriva, da so najhujšo in najglobljo gospodarsko recesijo utrpela mesta, zlasti tista z visoko koncentracijo prebivalcev, veliko gospodarsko dejavnostjo in visokim številom primerov okužbe s covidom-19, večjo škodo pa so utrpela tudi zaradi premajhne komunikacije, večje bližine in motenj v dobavni verigi;

| K. | ker so bili ukrepi, ki so jih sprejele države vzhodnega partnerstva, usklajeni z ukrepi v EU, da bi ublažili vpliv pandemije na mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

K.

ker so bili ukrepi, ki so jih sprejele države vzhodnega partnerstva, usklajeni z ukrepi v EU, da bi ublažili vpliv pandemije na mala in srednja podjetja;

| L. | ker so ukrepi, ki so jih vlade sprejele za ublažitev zdravstvene krize, privedli do popolnega ali delnega zaprtja in prekinitve poslovanja številnih podjetij, kar je povečalo brezposelnost; |
| --- | --- |

L.

ker so ukrepi, ki so jih vlade sprejele za ublažitev zdravstvene krize, privedli do popolnega ali delnega zaprtja in prekinitve poslovanja številnih podjetij, kar je povečalo brezposelnost;

| M. | ker bi lahko visoka brezposelnost in nizka stopnja prihrankov v regiji vzhodnega partnerstva povzročila dolgotrajno gospodarsko recesijo in revščino; |
| --- | --- |

M.

ker bi lahko visoka brezposelnost in nizka stopnja prihrankov v regiji vzhodnega partnerstva povzročila dolgotrajno gospodarsko recesijo in revščino;

| N. | ker naj bi bilo gospodarsko okrevanje v tej regiji dolgotrajen in zapleten proces; |
| --- | --- |

N.

ker naj bi bilo gospodarsko okrevanje v tej regiji dolgotrajen in zapleten proces;

| O. | ker so se obsežne likvidacije in stečaji v državah vzhodnega partnerstva med pandemijo covida-19 blažili z zagotavljanjem posojil in kratkoročnega financiranja za pomoč malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

O.

ker so se obsežne likvidacije in stečaji v državah vzhodnega partnerstva med pandemijo covida-19 blažili z zagotavljanjem posojil in kratkoročnega financiranja za pomoč malim in srednjim podjetjem;

| P. | ker bi lahko gospodarske težave, ki jih je povzročila ali poglobila pandemija, še povečale stopnjo brezposelnosti in ustvarile dodatne ovire za zaposljivost; |
| --- | --- |

P.

ker bi lahko gospodarske težave, ki jih je povzročila ali poglobila pandemija, še povečale stopnjo brezposelnosti in ustvarile dodatne ovire za zaposljivost;

| Q. | ker se zaradi pomanjkanja naložb v digitalno tehnologijo povečujejo neenakosti med podjetji, ljudmi in kraji; |
| --- | --- |

Q.

ker se zaradi pomanjkanja naložb v digitalno tehnologijo povečujejo neenakosti med podjetji, ljudmi in kraji;

| R. | ker je mogoče znaten upad povpraševanja potrošnikov v državah vzhodnega partnerstva, tudi v njihovih prestolnicah, dojemati kot dolgoročno posledico covida-19; |
| --- | --- |

R.

ker je mogoče znaten upad povpraševanja potrošnikov v državah vzhodnega partnerstva, tudi v njihovih prestolnicah, dojemati kot dolgoročno posledico covida-19;

| S. | ker bi morale države vzhodnega partnerstva odločno poudariti vlogo izobraževanja pri socialnem in gospodarskem razvoju; |
| --- | --- |

S.

ker bi morale države vzhodnega partnerstva odločno poudariti vlogo izobraževanja pri socialnem in gospodarskem razvoju;

| T. | ker neizzvana ruska vojaška agresija ni uničujoče vplivala le na Ukrajino, temveč na celotno regijo vzhodnega partnerstva, pa tudi na vsa področja javnega življenja, med drugim je nepredvideno vplivala na zdravstveno varstvo in družbeno blaginjo; |
| --- | --- |

T.

ker neizzvana ruska vojaška agresija ni uničujoče vplivala le na Ukrajino, temveč na celotno regijo vzhodnega partnerstva, pa tudi na vsa področja javnega življenja, med drugim je nepredvideno vplivala na zdravstveno varstvo in družbeno blaginjo;

| U. | ker je Evropska unija ponovno potrdila, da je zavezana vzhodnemu partnerstvu in mu pripravljena pomagati, da postane bolj prožno in prilagojeno potrebam partnerskih držav; |
| --- | --- |

U.

ker je Evropska unija ponovno potrdila, da je zavezana vzhodnemu partnerstvu in mu pripravljena pomagati, da postane bolj prožno in prilagojeno potrebam partnerskih držav;

| 1. | poudarja, da je pandemija covida-19 močno in negativno vplivala na prestolnice držav vzhodnega partnerstva, kar je vplivalo na centralne in lokalne oblasti, pa tudi na podjetja in družbo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so morale oblasti poiskati druge možnosti in rešitve za zmanjšanje obsežne gospodarske škode, ki jo je pandemija povzročila v prestolnicah držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je covid-19 eden od glavnih dejavnikov, ki vplivajo na dinamiko delovnih migracij v regiji; v zvezi s tem ugotavlja tudi, da se je zaradi pandemije znatno zmanjšala mobilnost ljudi, kar je še povečalo brezposelnost v prestolnicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je kriza zaradi covida-19 povzročila hudo gospodarsko recesijo, ki je prizadela tako gospodarstva kot družbe; hkrati ugotavlja, da je to priložnost za ponovni razmislek o obstoječih modelih sodelovanja med različnimi domačimi in mednarodnimi deležniki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen spodbujanja multilateralizma, strateških prednostnih nalog ter izpolnjevanja ključnih mednarodnih zavez in ciljev za izobraževanje in inovacije v prestolnicah, vključno s cilji trajnostnega razvoja, Agendo 2030 in Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da bodo digitalne tehnologije za izobraževanje in usposabljanje na splošno povečale sinergije med gospodarstvom in izobraževanjem ter da bodo naložbe ustanov za izobraževanje in usposabljanje, zlasti tistih, ki sodelujejo v programih Unije, v informacijske in komunikacijske tehnologije obrodile sadove v prestolnicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da mora biti pristop EU usmerjen v to, da podpira demokratične in gospodarske reforme ter krepi institucionalno in družbeno odpornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba informacijske in komunikacijske tehnologije vključiti v procese poučevanja in učenja ter preoblikovati izobraževanje, da bi v prestolnicah prešli z modela prenosa k modelu soustvarjanja znanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da lahko države s preusposabljanjem učiteljev in posodobitvijo izobraževalnega sistema, da bo prilagojen digitalni dobi, izboljšajo kakovost svojih izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da lahko države vzhodnega partnerstva to priložnost izkoristijo, da pospešijo svoje strategije ter povečajo naložbe v sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovile visoko zmogljivo, dostopno in vključujoče izobraževanje, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, vseživljenjskim učenjem, strokovnim izpopolnjevanjem in prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zagovarja krepitev vezi med državami vzhodnega partnerstva in izmenjavo s skupnimi projekti na ravni civilne družbe, vključno s podporo mladim študentom in zaposlenim, da sodelujejo v programih EU za izobraževanje in usposabljanje, kot je Erasmus+; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, kako pomembno je, da države vzhodnega partnerstva uresničujejo te cilje tako, da izboljšujejo infrastrukturo, povezljivost in digitalno opremo ter usposabljajo učitelje, da sprejmejo tehnologijo in uporabljajo digitalne metodologije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da lahko države vzhodnega partnerstva mobilnost povečajo z izobraževanjem in usposabljanjem, da bi spodbudile pridobivanje ključnih kompetenc in izkušenj, ki so najpomembnejše za aktivno udeležbo na trgu dela in v družbi na splošno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba reforme izobraževanja skrbno spodbujati z izvajanjem ključnih programov, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Obzorje Evropa, izkušnje, ki bi ji zbrali v prestolnicah, pa bi koristile razvoju obrobnih regij; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da lahko v državah vzhodnega partnerstva ciljno usmerjene finančne spodbude in modularne priložnosti za učenje spodbudijo udeležbo v usposabljanju, da bi okrepili prizadevanja za pomoč nizkousposobljenim odraslim pri pridobivanju minimalne ravni bralne, matematične in digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba podpreti centre akademske in raziskovalne odličnosti v regiji, tako da se med državami vzhodnega partnerstva krepi sodelovanje v akademski in izobraževalni sferi, obenem pa se zmanjša upravno breme; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi morale države vzhodnega partnerstva proučiti, kako upravljati mednarodno mobilnost visokousposobljenih in kvalificiranih delavcev, ter si izmenjati dobre prakse, da bi preprečile škodljive učinke na gospodarsko rast in razvoj, do katerih prihaja, ker mladi in bolje izobraženi segmenti delovne sile zapuščajo izvorne države; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba, kadar je le mogoče, uporabiti obstoječe spletne tečaje, spodbujati podjetja na področju izobraževalne tehnologije, naj bodo njihovi viri dostopnejši, diverzificirati načine poučevanja glede na starost in zmogljivost ter spodbujati sodelovanje učiteljev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morale države vzhodnega partnerstva za pridobitev več digitalnih strokovnjakov okrepiti poučevanje osnovnih digitalnih spretnosti in kompetenc že v zgodnjem otroštvu ter razviti privlačne visokošolske učne načrte, hkrati pa izboljšati zaposlitvene možnosti za mlajše generacije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti temu, da se zagotovi enak dostop otrokom na oddaljenih območjih, ki so izključeni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da morajo države vzhodnega partnerstva za spodbujanje kulture enakosti spolov na delovnem mestu in boj proti vsem oblikam diskriminacije, tudi spolnim stereotipom, zmanjšati razlike med spoloma in v šolah spodbujati poučevanje, ki upošteva različnost spolov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba dodatno pozornost nameniti invalidnim otrokom, tako da se jim zagotovi dostop do spletnega izobraževanja in izobraževalnih virov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da morajo akterji civilne družbe, združenja delodajalcev, socialni partnerji, akademske ustanove, centri za usposabljanje in agencije za zaposlovanje opredeliti in odpraviti vrzeli med potrebami trgov dela držav vzhodnega partnerstva ter akademskimi kvalifikacijami in poklicnimi spretnostmi, ki jih ponujajo njihovi sistemi izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba mladim zagotoviti orodja in znanje, ki jim bodo omogočili, da se udejstvujejo v državljanskem aktivizmu, imajo dejavno vlogo v družbi in gradijo boljšo prihodnost zase; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba povečati pomoč ukrajinskim državljanom, ki trpijo zaradi neupravičene in neizzvane ruske vojaške agresije proti Ukrajini; ugotavlja tudi, da je po podatkih Urada visokega komisarja OZN za begunce med februarjem 2022 in 20. decembrom 2022 iz Ukrajine v druge države pobegnilo 16,6 milijona beguncev; ugotavlja še, da je bilo po podatkih ukrajinskega generalnega tožilstva od začetka vojne do 24. decembra 2022 ubitih 450 otrok, 867 pa je bilo ranjenih; ugotavlja, da ti podatki ne vključujejo številk z območij, kjer še potekajo sovražnosti; nadalje ugotavlja, da je bilo do 23. decembra 2022 v Ukrajini zaradi bombardiranja ali obstreljevanja poškodovanih 2 619 izobraževalnih ustanov, 406 pa je bilo popolnoma uničenih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da si morajo podjetja in visokošolske ustanove močno prizadevati, da bi prilagodili učne načrte in zagotovili pripravništva s tesnim sodelovanjem med ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter poslovnim sektorjem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so za ranljiva podjetja potrebne politike druge priložnosti, in sicer z uvedbo kratkega obdobja za odpust dolga, s čimer bi odpravili diskriminatorne zakone proti podjetnikom, ki začenjajo znova, ter z oblikovanjem posebnih smernic in namenskih tečajev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da lahko posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah vzhodnega partnerstva njihovim državljanom nedvomno prinese oprijemljive koristi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja pomen stalne finančne podpore iz programov in skladov EU s poudarkom na razvoju sodobne infrastrukture, da bi države vzhodnega partnerstva pripravili na prihodnje članstvo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko ima Unija pri podpiranju prizadevanj držav vzhodnega partnerstva; izreka pohvalo evropski šoli za države vzhodnega partnerstva v Tbilisiju v Gruziji kot pomembnemu znaku vpliva EU v regiji, ki je edinstvena priložnost za študente iz šestih držav vzhodnega partnerstva, da dosežejo osebni, družbeni in poklicni uspeh na podlagi skupnih temeljnih evropskih vrednot; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi se morala civilna družba še naprej osredotočati na ciljno usmerjene ukrepe, ki bi podpirali lokalno civilno družbo pri njeni temeljni vlogi spremljanja ukrepov vlad, zlasti njihovih politik za okrevanje po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da lahko prestolnice držav vzhodnega partnerstva odpravijo ovire za učenje ter spodbujajo inovativno in vključujočo izobraževanje in usposabljanje za vse ter tako uresničijo evropski visokošolski prostor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba zmanjšati upravno breme s pospešitvijo izvajanja pobud za e-upravo, hkrati pa državljanom omogočiti dostop do vseh potrebnih javnih storitev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da je treba mladim ustvariti pogoje za študij, usposabljanje, delo in vključevanje v družbo, ter poziva Unijo, naj v zvezi s tem dodatno okrepi podporo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da so potrebne naložbe za krepitev konkurenčnosti in vključevanja v vrednostne verige EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja oblikovanje pobud za kulturno in demokratično izobraževanje, da bi s trajnostnim družbenim in gospodarskim razvojem spodbudili mobilnost in medosebne stike ter vzpostavili močnejše družbe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba izboljšati zmogljivosti za napovedovanje in obravnavanje dezinformacijskih dejavnosti, povezanih s covidom-19, in odzivanje nanje ter obravnavati družbeno odpornost na nevarnosti propagande, lažnih novic in sovražnega govora, ne da bi pri tem omejevali svobodo govora medijev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je pomembno ustvariti več kakovostnih delovnih mest za mlade, kar je še posebej zahtevno zaradi strukturnih dejavnikov sprememb, kot so tehnološke inovacije in globalizacija, da bi preprečili morebitne socialno-ekonomske posledice bega možganov iz držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da so bili med pandemijo covida-19 vsi zdravstveni sistemi držav vzhodnega partnerstva hitro preobremenjeni, zato bi morali oblikovalci politik povečati vzajemnost in financiranje javnega zdravstvenega varstva, da bi povečali pripravljenost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 pospešila digitalni prehod in da bi morale države vzhodnega partnerstva ponovno premisliti o trajnostnosti in učinkovitosti sedanjih izobraževalnih modelov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi morale države vzhodnega partnerstva sodelovati pri izmenjavi izkušenj s politikami okrevanja po pandemiji, da bi okrepile pripravljenost na podobne izzive in vzajemnost v prihodnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je potreben jasen okvir za delovna mesta, da bi spodbudili dvojni prehod, zagotovili okrevanje po socialno-ekonomskih posledicah pandemije covida-19, okrepili trajnostno konkurenčnost v prestolnicah, zagotovili dostojna delovna mesta in enake možnosti ter povečali stabilnost in blaginjo v regiji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba okrepiti strateške naložbe za trajnostno, zeleno in krožno gospodarstvo, obenem pa izboljšati prehransko varnost v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen spodbujanja gospodarskega razvoja z ukrepi, kot so večja povezljivost in regionalni razvoj, trgovina znotraj regije, kmetijstvo in razvoj podeželja z močnim političnim poudarkom na varstvu okolja, da bi okrepili odpornost na podnebne spremembe, pospešili prehod na nizkoogljično krožno gospodarstvo in razvili digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da je pomembno okrepiti tehnično strokovno znanje in zmogljivosti, da bi uvedli okvire za spremljanje, poročanje in preverjanje domačih emisij v skladu z novim okvirom za večjo preglednost v okviru Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja gospodarski in naložbeni načrt vzhodnega partnerstva, ki naj bi iz proračuna EU mobiliziral 2,3 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev, mešanega financiranja in jamstev, da bi podprli okrevanje po pandemiji in trajnostno preoblikovali gospodarstva držav vzhodnega partnerstva, da bi postala odpornejša in bolj povezana; ugotavlja, da bi lahko načrt spodbudil do 17 milijard EUR javnih in zasebnih naložb; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva vse deležnike v EU in državah vzhodnega partnerstva, naj okrepijo prizadevanja za izvajanje odmevnih vodilnih pobud, vključno s projekti, namenjenimi razvoju povezljivosti v Črnem morju, kot so črnomorski podvodni prenosni električni kabel in optični kabel ter direktne trajektne in oskrbovalne storitve med Gruzijo in državami članicami EU (Romunijo in Bolgarijo), kar bi skrajšalo čas tranzita in prometa ter povečalo dostopnost teh regij; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da bo Evropska unija še naprej podpirala tiste države vzhodnega partnerstva, ki želijo okrepiti svojo odpornost in stabilnost v regiji, in sicer z različnimi vrstami sodelovanja in udeležbe, tudi s kibernetskimi, hibridnimi in drugimi nevojaškimi sredstvi. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(2)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(3)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(4)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

(5)  UL L 246, 17.9.1999, str. 3.

(6)  UL C 198, 6.7.2011, str. 4.

(7)  UL C 362, 8.9.2021, str. 114.

(8)  UL C 134, 24.4.2020, str. 16.

(9)  UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(10)  UL C 193, 31.5.2016, str. 17.

(11)  UL C 444, 10.12.2018, str. 1.

(12)  UL C 388, 13.11.2020, str. 2.

(13)  UL C 371, 15.9.2021, str. 134.

(14)  UL C 371, 15.9.2021, str. 110.

(15)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

(16)  UL C 202, 28.5.2021, str. 25.

(17)  UL C 171, 6.5.2021, str. 25.

(18)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(19)  UL C 493, 27.12.2022, str. 70.

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/16

---

Resolucija o prehodu na zeleno energijo v odziv na sedanje izzive v zvezi z energetsko varnostjo v vzhodnem partnerstvu glede na rusko vojaško agresijo in zasedbo

(2023/C 229/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 15. decembra 2021 v Bruslju,

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse (JOIN(2020) 7),

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega 12. decembra 2015, ki ga je ratificirala Evropska unija in katerega pogodbenice so tudi države vzhodnega partnerstva,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019) 640) ter nadaljnjih zakonodajnih predlogov in ukrepov,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 o načrtu REPowerEU (COM(2022) 230),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2022 z naslovom Varčujmo s plinom za varno zimo (COM(2022) 360) in Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavanje visokih cen energije (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2021 z naslovom Spopadanje z naraščajočimi cenami energije: nabor orodij za ukrepanje in podporo (COM(2021) 660),

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo (3), Moldavijo (4) in Ukrajino (5), zlasti določb o sodelovanju na področju energetike,

ob upoštevanju Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (6) (CEPA), zlasti določb o sodelovanju na področju energetike,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani (7) ter sedanjih pogajanj o novem okvirnem sporazumu,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi energetske skupnosti, pri kateri so zgoraj omenjene tri pridružene države pogodbenice, Armenija pa opazovalka,

ob upoštevanju dela platforme št. 3 vzhodnega partnerstva o povezljivosti, energetski učinkovitosti, okolju in podnebnih ukrepih in zlasti odbora za energijo,

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 16. aprila 2021 z naslovom Energetski učinkovitosti, diverzifikaciji in neodvisnosti naproti; obravnavanje potreb po okrepitvi evropske energetske politike in preprečevanje ogrožanja energetske varnosti v vzhodnem partnerstvu,

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 7 o cenovno dostopni in čisti energiji: „Vsem zagotoviti dostop do cenovno sprejemljivih, zanesljivih, trajnostnih in sodobnih virov energije“ in cilja 13 o podnebnih ukrepih: „Sprejeti nujne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam“,

| A. | ker bi morali imeti vsi ljudje, ki živijo v EU in državah vzhodnega partnerstva, uživati varno, čisto, zdravo in trajnostno okolje, kar bi dosegli z ambicioznimi politikami; |
| --- | --- |

A.

ker bi morali imeti vsi ljudje, ki živijo v EU in državah vzhodnega partnerstva, uživati varno, čisto, zdravo in trajnostno okolje, kar bi dosegli z ambicioznimi politikami;

| B. | ker ima nezakonita, neupravičena in neizzvana vojna Rusije proti Ukrajini in njena nadaljnja zasedba gruzijskih in moldavskih ozemelj hude posledice za ljudi v EU in državah vzhodnega partnerstva, zlasti strm porast energetske revščine in zvišanje cen energije; |
| --- | --- |

B.

ker ima nezakonita, neupravičena in neizzvana vojna Rusije proti Ukrajini in njena nadaljnja zasedba gruzijskih in moldavskih ozemelj hude posledice za ljudi v EU in državah vzhodnega partnerstva, zlasti strm porast energetske revščine in zvišanje cen energije;

| C. | ker so ruski sistematični napadi na ukrajinsko civilno infrastrukturo, zlasti elektroenergetsko, vojni zločini in ker je prekinjanje dostopa moških, žensk in otrok do vode, električne energije in ogrevanja, zlasti pozimi, dejanje čistega zastraševanja; |
| --- | --- |

C.

ker so ruski sistematični napadi na ukrajinsko civilno infrastrukturo, zlasti elektroenergetsko, vojni zločini in ker je prekinjanje dostopa moških, žensk in otrok do vode, električne energije in ogrevanja, zlasti pozimi, dejanje čistega zastraševanja;

| D. | ker je energetska varnost temeljni element nacionalne varnosti držav EU in vzhodnega partnerstva; ker je pomembno povečati povezljivost, domačo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in prihranke energije, da bi povečali energetsko varnost in odpornost ter okrepili socialno, gospodarsko in politično stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

D.

ker je energetska varnost temeljni element nacionalne varnosti držav EU in vzhodnega partnerstva; ker je pomembno povečati povezljivost, domačo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in prihranke energije, da bi povečali energetsko varnost in odpornost ter okrepili socialno, gospodarsko in politično stabilnost v regiji;

| E. | ker poskuša Rusija izvoz energije izrabiti za geopolitične pritiske, s tem pa oskrbo z energijo uporablja kot orožje; ker sta bila 26. septembra 2022 poškodovana plinovoda Severni tok 1 in 2, zaradi česar je začel v Baltskem morju uhajati plin, to pa šteje tudi za okoljski napad na EU; |
| --- | --- |

E.

ker poskuša Rusija izvoz energije izrabiti za geopolitične pritiske, s tem pa oskrbo z energijo uporablja kot orožje; ker sta bila 26. septembra 2022 poškodovana plinovoda Severni tok 1 in 2, zaradi česar je začel v Baltskem morju uhajati plin, to pa šteje tudi za okoljski napad na EU;

| F. | ker morajo EU in države vzhodnega partnerstva povečati svojo energetsko varnost, hkrati pa občutno zmanjšati svojo odvisnost od uvoženih energetskih virov iz tretjih držav in odpraviti svojo odvisnost od ruskega izvoza fosilnih goriv; ker je odvisnost EU od ruske oskrbe s plinom prispevala k sedanji energetski krizi; |
| --- | --- |

F.

ker morajo EU in države vzhodnega partnerstva povečati svojo energetsko varnost, hkrati pa občutno zmanjšati svojo odvisnost od uvoženih energetskih virov iz tretjih držav in odpraviti svojo odvisnost od ruskega izvoza fosilnih goriv; ker je odvisnost EU od ruske oskrbe s plinom prispevala k sedanji energetski krizi;

| G. | ker je Rusija v svoji strategiji gospodarske varnosti iz leta 2017 opredelila obnovljive vire energije in tehnologije za energetsko učinkovitost kot eno ključnih groženj svoji gospodarski varnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je Rusija v svoji strategiji gospodarske varnosti iz leta 2017 opredelila obnovljive vire energije in tehnologije za energetsko učinkovitost kot eno ključnih groženj svoji gospodarski varnosti;

| H. | ker agresivno obnašanje Rusije v regiji vzhodnega partnerstva kaže, da je treba posodobiti energetski trg EU in energetske politike držav vzhodnega partnerstva, da bi odpravili odvisnost od uvoza fosilne energije in fosilnih goriv na splošno, zlasti iz držav z avtoritarnimi režimi; |
| --- | --- |

H.

ker agresivno obnašanje Rusije v regiji vzhodnega partnerstva kaže, da je treba posodobiti energetski trg EU in energetske politike držav vzhodnega partnerstva, da bi odpravili odvisnost od uvoza fosilne energije in fosilnih goriv na splošno, zlasti iz držav z avtoritarnimi režimi;

| I. | ker kljub obsežni ruski invaziji na ozemlje Ukrajine 24. februarja 2022 več držav žal ni prekinilo sodelovanja z Rusijo na področju jedrske energije, s čimer so poglobile svojo nevarno odvisnost od ruske dobave urana in storitev obogatitve urana ter ravnanja z jedrskimi odpadki; |
| --- | --- |

I.

ker kljub obsežni ruski invaziji na ozemlje Ukrajine 24. februarja 2022 več držav žal ni prekinilo sodelovanja z Rusijo na področju jedrske energije, s čimer so poglobile svojo nevarno odvisnost od ruske dobave urana in storitev obogatitve urana ter ravnanja z jedrskimi odpadki;

| J. | ker je izpolnjevanje Pariškega sporazuma skupna zaveza EU in držav vzhodnega partnerstva; ker bi morale energetske politike in strategije EU in držav vzhodnega partnerstva imeti cilj, da zmanjšajo odvisnost od premoga, nafte in plina; |
| --- | --- |

J.

ker je izpolnjevanje Pariškega sporazuma skupna zaveza EU in držav vzhodnega partnerstva; ker bi morale energetske politike in strategije EU in držav vzhodnega partnerstva imeti cilj, da zmanjšajo odvisnost od premoga, nafte in plina;

| K. | ker je delež energije, proizvedene iz obnovljivih virov, v državah vzhodnega partnerstva in nekaterih državah EU še vedno zelo majhen, vendar obstaja veliko možnosti za njegovo povečanje; |
| --- | --- |

K.

ker je delež energije, proizvedene iz obnovljivih virov, v državah vzhodnega partnerstva in nekaterih državah EU še vedno zelo majhen, vendar obstaja veliko možnosti za njegovo povečanje;

| L. | ker morajo pogodbenice Pariškega sporazuma zmanjšati ogljično intenzivnost svojih energetskih sistemov in odvisnost od fosilnih goriv z ambicioznimi strategijami ter razviti trajnostne in stroškovno učinkovite vire energije, da bi bistveno zmanjšale emisije; |
| --- | --- |

L.

ker morajo pogodbenice Pariškega sporazuma zmanjšati ogljično intenzivnost svojih energetskih sistemov in odvisnost od fosilnih goriv z ambicioznimi strategijami ter razviti trajnostne in stroškovno učinkovite vire energije, da bi bistveno zmanjšale emisije;

| M. | ker evropski zeleni dogovor zajema različne politične pobude in ambiciozne cilje za EU in njene države članice; ker je za države vzhodnega partnerstva zelo pomembno, da kot sosede EU poglobijo dialog z EU glede njenih pričakovanj v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izpolnitev zahtev iz evropskega zelenega dogovora in uresničitev njegovih ciljev; |
| --- | --- |

M.

ker evropski zeleni dogovor zajema različne politične pobude in ambiciozne cilje za EU in njene države članice; ker je za države vzhodnega partnerstva zelo pomembno, da kot sosede EU poglobijo dialog z EU glede njenih pričakovanj v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izpolnitev zahtev iz evropskega zelenega dogovora in uresničitev njegovih ciljev;

| N. | ker je bistvo evropskega zelenega dogovora prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in emisijami, zlasti z večjimi naložbami v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

N.

ker je bistvo evropskega zelenega dogovora prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in emisijami, zlasti z večjimi naložbami v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost;

| O. | ker so prizadevanja EU za okrevanje po covidu-19 usmerjena v izgradnjo sodobnega, z viri gospodarnega, čistega in krožnega gospodarstva, kar bo omogočilo prehod na zeleno gospodarstvo in bolj trajnostno rabo naravnih virov v skladu z evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

O.

ker so prizadevanja EU za okrevanje po covidu-19 usmerjena v izgradnjo sodobnega, z viri gospodarnega, čistega in krožnega gospodarstva, kar bo omogočilo prehod na zeleno gospodarstvo in bolj trajnostno rabo naravnih virov v skladu z evropskim zelenim dogovorom;

| P. | ker je razvoj obnovljivih virov energije eden ključnih načinov za spopadanje z izzivi, ki so povezani z energetsko varnostjo in podnebnimi spremembami, ter za uvajanje čistejših virov energije, s čimer bi izboljšali zdravstvene in življenjske standarde na naši celini ter ustvarili lokalna delovna mesta; |
| --- | --- |

P.

ker je razvoj obnovljivih virov energije eden ključnih načinov za spopadanje z izzivi, ki so povezani z energetsko varnostjo in podnebnimi spremembami, ter za uvajanje čistejših virov energije, s čimer bi izboljšali zdravstvene in življenjske standarde na naši celini ter ustvarili lokalna delovna mesta;

| Q. | ker je energijska učinkovitost ključen pogoj za doseganje podnebnih ciljev Evrope do leta 2050 na stroškovno učinkovit način; ker je z dolgoročnimi prihranki energije mogoče znatno zmanjšati odvisnost od uvoza fosilnih goriv ter izboljšati nacionalno in regionalno energetsko varnost v EU in državah vzhodnega partnerstva; ker je najcenejša, najvarnejša in najčistejša energija tista, ki se sploh ne uporabi; |
| --- | --- |

Q.

ker je energijska učinkovitost ključen pogoj za doseganje podnebnih ciljev Evrope do leta 2050 na stroškovno učinkovit način; ker je z dolgoročnimi prihranki energije mogoče znatno zmanjšati odvisnost od uvoza fosilnih goriv ter izboljšati nacionalno in regionalno energetsko varnost v EU in državah vzhodnega partnerstva; ker je najcenejša, najvarnejša in najčistejša energija tista, ki se sploh ne uporabi;

| R. | ker je nujno izboljšati obstoječe pravne okvire držav vzhodnega partnerstva in jih postopno približati zakonodaji EU v skladu s sprejetimi zavezami, nujna pa je tudi izmenjava dobrih praks in tehničnega znanja; |
| --- | --- |

R.

ker je nujno izboljšati obstoječe pravne okvire držav vzhodnega partnerstva in jih postopno približati zakonodaji EU v skladu s sprejetimi zavezami, nujna pa je tudi izmenjava dobrih praks in tehničnega znanja;

| S. | ker bi morala EU podpirati države vzhodnega partnerstva pri ocenjevanju in obravnavanju vpliva evropskega zelenega dogovora na njihovo energetsko varnost in trgovinske odnose z EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala EU podpirati države vzhodnega partnerstva pri ocenjevanju in obravnavanju vpliva evropskega zelenega dogovora na njihovo energetsko varnost in trgovinske odnose z EU in tretjimi državami;

| T. | ker je ustvarjanje dodatnih zmogljivosti z domačimi in tujimi naložbami bistveno za razvoj in trajnostno uporabo vodne energije ter energije vetra, sonca in geotermalnih virov v EU in državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

T.

ker je ustvarjanje dodatnih zmogljivosti z domačimi in tujimi naložbami bistveno za razvoj in trajnostno uporabo vodne energije ter energije vetra, sonca in geotermalnih virov v EU in državah vzhodnega partnerstva;

| U. | ker najnovejše poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe iz aprila 2022 kaže, da nova infrastruktura za fosilna goriva ni združljiva z mednarodnimi podnebnimi cilji; ker doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 zahteva postopno opuščanje fosilnih goriv v energetskem sistemu najpozneje do leta 2035; |
| --- | --- |

U.

ker najnovejše poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe iz aprila 2022 kaže, da nova infrastruktura za fosilna goriva ni združljiva z mednarodnimi podnebnimi cilji; ker doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 zahteva postopno opuščanje fosilnih goriv v energetskem sistemu najpozneje do leta 2035;

| V. | ker so namerni napadi z izstrelki in brezpilotnimi zrakoplovi, ki jih je izvedla Ruska federacija, poškodovali ali uničili 40 % kritične energetske infrastrukture v Ukrajini; |
| --- | --- |

V.

ker so namerni napadi z izstrelki in brezpilotnimi zrakoplovi, ki jih je izvedla Ruska federacija, poškodovali ali uničili 40 % kritične energetske infrastrukture v Ukrajini;

| 1. | najostreje obsoja vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini, njeno še vedno trajajočo zasedbo gruzijskih in moldavskih ozemelj ter uničujoče posledice teh dejanj; poziva k takojšnjemu in popolnemu embargu na uvoz ruskih fosilnih goriv in urana ter k popolni opustitvi plinovodov Severni tok 1 in 2, da se prepreči financiranje Putinove vojne mašinerije z denarjem EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža svojo podporo preiskavi nekaterih držav članic EU glede poškodovanja plinovodov Severni tok 1 in 2; poziva, naj se ugotovitve preiskav javno objavijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža popolno solidarnost z Ukrajino in vsemi drugimi državami vzhodnega partnerstva, ki trpijo zaradi ruske represivne in ekspanzivne politike; poziva, naj se pomoč Ukrajini poveča in ohrani na visoki ravni, da bi njenim prebivalcem pomagali preživeti težke zimske razmere, ki jih je povzročila ruska vojaška agresija, in naj se zagotovi podpora drugim državam vzhodnega partnerstva, ki potrebujejo pomoč; najostreje obsoja napade Rusije na Ukrajino z izstrelki in iranskimi brezpilotnimi letali „kamikazami“, katerih tarča je civilno prebivalstvo ter kritična in energetska infrastruktura Ukrajine; poziva Rusijo, naj takoj ustavi ta barbarska teroristična dejanja proti civilnemu prebivalstvu Ukrajine; navaja, da so ta zlonamerna dejanja nedvomno hudodelstvo zoper človečnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja dejanja ruskih okupacijskih sil na ozemlju jedrske elektrarne Zaporožje v mestu Energodar in dejstvo, da se ta objekt uporablja za napade na ukrajinske sile ali za druge vojaške namene, kar se ni zgodilo še nikoli, tudi kot zatočišče ali skladišče, kar preprečuje varno obratovanje elektrarne in njene redne nadzorne postopke, poleg tega pa resno ogroža jedrsko varnost evropske celine in širše; poziva mednarodno skupnost, naj zaradi svetovne varnosti sprejme nujne ukrepe, s katerimi bo prisilila Rusijo, da zapusti jedrsko elektrarno Zaporožje in jo vrne pod nadzor Ukrajine; poziva Rusko federacijo, naj opazovalcem Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) dovoli dostop do jedrske elektrarne Zaporožje, da bi spremljali stanje jedrske varnosti, in naj sodeluje z IAEA; izraža globoko zaskrbljenost glede stanja jedrske varnosti v jedrski elektrarni Astravec v Belorusiji, saj beloruske oblasti ne ravnajo pregledno in ne zagotavljajo zanesljivih informacij o dogodkih na lokaciji jedrske elektrarne ter se niso zavezale, da bodo v celoti izvajale priporočila iz poročila EU o obremenitvenem testu iz leta 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža popolno solidarnost z Moldavijo, ki se spoprijema s prizadevanji Kremlja, da politično destabilizira državo z manipuliranjem z njeno oskrbo s plinom in električno energijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da se ruska oskrba z energijo uporablja kot orožje, kar vpliva na gospodinjstva in podjetja, ki posledično občutijo visoke cene energije, vse večje socialne neenakosti, energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti ter povečano inflacijo, kar vodi v brezposelnost, visoke cene hrane in splošno krizo življenjskih stroškov; poudarja, da sta potrebna solidarnost brez primere med državami EU in državami vzhodnega partnerstva ter skupen odziv na sedanje izzive in za preprečevanje njihovega ponovnega pojava v prihodnosti, ne pa enostranska dejanja, ki povzročajo razdor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je potreben prehod na čisto energijo kot glavni način za povečanje energetske varnosti in odpravo odvisnosti EU in držav vzhodnega partnerstva od fosilnih goriv in urana, zlasti če izvirajo iz tretjih držav; poziva Komisijo in države vzhodnega partnerstva, naj v tesnem sodelovanju z evropskimi in mednarodnimi finančnimi institucijami pripravijo nadaljnje nujne ukrepe, s katerimi bi močno razširili zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov ter spodbudili močne politike za energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da približno četrtino vse električne energije in polovico nizkoogljične električne energije v EU proizvedejo jedrske elektrarne; ugotavlja, da nekatere države članice jedrski energiji nasprotujejo, številne druge pa se pripravljajo na gradnjo novih jedrskih elektrarn; ponovno poudarja, da so države članice in države vzhodnega partnerstva še naprej v celoti odgovorne za to, katero mešanico energetskih virov bodo izbrale zase, kako bodo zagotovile cenovno dostopno, zanesljivo in čisto energijo za svoje državljane in podjetja ter kako bodo prispevale k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije ob upoštevanju posebnih značilnosti in omejitev vsake države; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja, da podpira okrepljeno energetsko sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva ter med samimi državami vzhodnega partnerstva, zlasti pri pospeševanju trajnostne proizvodnje energije, ki bo povečala njihovo energetsko varnost in odpornost ter hkrati varovala okolje in prispevala k doseganju političnih ciljev glede podnebnih sprememb in k pospeševanju vključevanja partnerjev, ki to želijo, v evropski energetski trg; spodbuja EU, naj razmisli o omogočanju sodelovanja in udeležbe upravičenih in pripravljenih držav vzhodnega partnerstva v energetski uniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je uspeh evropskega zelenega dogovora kot celovite strategije za preoblikovanje EU v podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050 v veliki meri odvisen od tega, kako uspešno lahko daje zgled in spodbuja hitrejši prehod na čisto energijo prek meja EU, najprej na lastnem območju; poudarja potrebo po okrepitvi prizadevanj za razogljičenje in varstvo okolja znotraj EU in držav vzhodnega partnerstva in po izvajanju ambicioznih podnebnih in okoljskih politik, zlasti za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma; poziva vlade in parlamente držav EU in držav vzhodnega partnerstva, naj okrepijo zakonodajo, namenjeno prehodu na čisto energijo; spodbuja države vzhodnega partnerstva, naj ob podpori EU razvijejo načrte za sodelovanje v evropskem zelenem dogovoru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen vzpostavitve mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, da ambiciozni cilji EU ne povzročijo selitve virov CO2 zaradi selitve proizvodnje ali povečanega uvoza; poziva k podpori EU državam vzhodnega partnerstva, da bi spodbudili razvoj politik določanja cen ogljika, usklajenih s politikami EU; meni, da bi bilo treba prihodke, ki jih lahko EU zbere v obliki pristojbin za ogljik od držav vzhodnega partnerstva, uporabiti predvsem za financiranje podpore za razogljičenje njihovih gospodarstev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da ostaja energijska intenzivnost v državah vzhodnega partnerstva precej višja od povprečja EU, in poudarja velik potencial za prihranke energije v teh državah; poudarja pomen uvedbe in vzdrževanja regulativnih in institucionalnih okvirov, ki določajo minimalne standarde za energijsko učinkovitost stavb in izdelkov, spodbujajo prenovo stavb in energijsko učinkovitost v industriji ter malih in srednjih podjetjih, spodbujajo optimizacijo in modernizacijo energetskih infrastruktur, tudi z minimalnimi merili za energijsko učinkovitost za javna naročila, in porabnikom zagotavljajo ustrezne informacije, vključno z natančnim merjenjem porabe energije, informativnimi obračuni in energetskimi pregledi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja svežnje reševalnih ukrepov, ki jih je predlagala Komisija za obravnavo nestanovitnosti cen na trgih plina in električne energije; meni, da je treba okrepljene ukrepe za preglednost in ukrepe za obravnavanje protikonkurenčnega ravnanja in zlorabe trga izvajati stalno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k obveznim in višjim ciljem zmanjšanja porabe plina in električne energije kot takojšnjemu odgovoru na energetsko krizo; pozdravlja nove obveznosti EU glede skladiščenja plina; poziva EU, naj vzpostavi solidarnostne mehanizme za pomoč državam, ki imajo velike težave z energetsko varnostjo, s posebnim poudarkom na najbolj ranljivih državljanih; poudarja pomen izmenjave znanja za iskanje skupnih poti iz sedanje krize; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja ključno vlogo učinkovite in razširjene infrastrukture za shranjevanje energije pri izboljšanju zanesljivosti oskrbe z energijo; poziva k večjim naložbam v obnovo obstoječe infrastrukture za shranjevanje energije, pa tudi k izgradnji novih lokacij; poziva k popolni vključitvi držav vzhodnega partnerstva in k izgradnji novih skupnih zmogljivosti za shranjevanje energije; poudarja dolgoročne prednosti takšnih projektov za izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo in pomoč pri prehodu na zeleno energijo, če so že od samega začetka zasnovani tako, da jih je enostavno prilagoditi shranjevanju zelenega vodika; poudarja, da vlaganje v te zmogljivosti ne bi le obravnavalo perečih vprašanj, ki jih povzroča sedanja energetska kriza, ampak bi bilo tudi pomemben korak k doseganju skupnih ciljev razogljičenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejele Komisija in države vzhodnega partnerstva, da bi ublažile posledice energetske krize in preprečile poslabšanje razmer; poziva Komisijo, naj razišče načine za vključitev držav vzhodnega partnerstva v te pobude, kot je skupna platforma EU za nakup plina; poudarja, da morajo biti vsi sporazumi o nakupu skladni s podnebnimi cilji EU glede količine in trajanja dobave, da bi najpozneje do leta 2035 postopno opustiti fosilna goriva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je razvoj obnovljivih virov energije ključen tako pri prehodu na čisto energijo kot pri energetski neodvisnosti, hkrati pa na lokalni ravni prispeva k ustvarjanju delovnih mest, izboljšani kakovosti zraka in zdravju državljanov; pozdravlja vzpostavitev regionalne mreže za obnovljive vire energije pod vodstvom Litve in Gruzije v okviru odbora vzhodnega partnerstva za energijo; je seznanjen, da nekatere države vzhodnega partnerstva uporabljajo biomaso in vodno energijo, vendar opozarja, da morajo pri tem poskrbeti, naj bo ta uporaba trajnostna, učinkovita in v skladu z okoljskimi zahtevami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba nujno nadaljevati prizadevanja za izboljšanje povezljivosti, najprej s polnim izvajanjem ciljev, ki so bili že opredeljeni v delovnem programu „20 ciljev za leto 2020“, potrjenem na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017; poudarja pomen razvoja in financiranja elektroenergetskih povezav ter pametnih omrežij, da se zagotovi potrebna infrastruktura za določitev in izvajanje zavezujočih podnebnih in energetskih ciljev; opozarja, da bo povečana povezljivost med EU in državami vzhodnega partnerstva povečala energetsko varnost in pripomogla k trdni povezanosti držav vzhodnega partnerstva z Evropo; poziva, naj se v sedanjih geopolitičnih okoliščinah dolgoročno načrtovanje in naložbe v trajnostno povezljivost med Ukrajino in Moldavijo ter EU določijo kot prednostna naloga; poziva k nadaljnji podpori pri izgradnji tehničnih zmogljivosti za projekte povezljivosti, kot je projekt črnomorskega podmorskega kabla med Gruzijo in Romunijo; poudarja pomen izvajanja projekta, saj prispeva h krepitvi energetske varnosti v Evropi in na območju Kavkaza ter razvoju sektorja obnovljive energije in povečuje možnosti tranzita med regijama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava znatno finančno in tehnično podporo, ki jo je EU zagotovila vzhodnim partnerjem pri usklajevanju in sodelovanju z drugimi mednarodnimi akterji, s čimer so spodbujali razogljičenje ter povezljivost; ugotavlja, kako pomembno je nadaljnje zagotavljanje tehnične podpore vzhodnim partnerjem za razvoj spodbudnega pravnega okvira za naložbe in trajnostne lokalne pobude za razogljičenje in obnovljive vire energije; zlasti pozdravlja delo pobud EU4Energy in EU4Climate, naložbe in na politiki temelječa posojila v okviru platforme za naložbe v sosedstvo, partnerstvo za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi, Konvencijo županov in proračunska jamstva EU za posojila Evropske investicijske banke in drugih mednarodnih finančnih institucij; pričakuje, da bo gospodarski in naložbeni načrt za vzhodno partnerstvo prinesel naložbe v energijsko učinkovitost, obnovljive vire energije in povezljivost, spremljal trajnost in vestno zaključil predhodne ocene vplivov na okolje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da mora biti energetski prehod pravičen, vključujoč in stroškovno učinkovit ter da mora zagotoviti trajnost, zanesljivo oskrbo in cenovno dostopnost energije; ugotavlja, da so visoke cene fosilnih goriv dodatna spodbuda za naložbe v projekte varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije; poudarja potrebo po reformi oblikovanja cen in obdavčitve energije ter zmanjšanju državnih subvencij za fosilna goriva, da obnovljivi viri energije ne bi bili v slabšem položaju v primerjavi z drugimi oblikami energije in da končnim porabnikom energije ne bi dajali napačnih cenovnih signalov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba okrepiti vlogo potrošnikov pri proizvodnji, porabi, shranjevanju in prodaji energije, pri tem pa upoštevati, da lahko to prispeva k boju proti energetski revščini; poudarja, da prehod na decentralizirano proizvodnjo energije iz obnovljivih virov prinaša številne koristi, tudi večjo uporabo lokalnih virov energije, povečano lokalno zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbujanje razvoja in kohezije skupnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da je poleg izboljšanja povezljivosti energetskih sektorjev držav vzhodnega partnerstva pomembno diverzificirati oskrbo z energijo in zmanjšati odvisnost od uvoza energije iz tretjih držav, zlasti Rusije, obenem pa zagotavljati okoljsko trajnost; v zvezi s tem poudarja, da je treba razviti odprt, konkurenčen in integriran energetski trg v vzhodni Evropi, ki bi lahko ponujal več priložnosti za trgovino, naložbe, krepitev zmogljivosti in skupne projekte na področju obnovljivih virov energije, pametnih omrežij in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k tesnejšemu sodelovanju znotraj vzhodnega partnerstva pri proizvodnji in uporabi zelenega vodika ter k spodbujanju skupnih standardov za vodik; ugotavlja, da bi bilo treba uvoz neobnovljivega vodika omejiti, da ne bi ogrozili prizadevanj za razogljičenje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen zavzemanja za energetsko politiko, ki temelji na dokazih, celovitih podatkih in nenehnem spremljanju, ter spodbuja nadaljnjo podporo EU za krepitev upravnih zmogljivosti držav vzhodnega partnerstva na tem področju ter izmenjavo dobre prakse med državami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja na zaveze ustreznih držav vzhodnega partnerstva v okviru pridružitvenih sporazumov, pogodbe o ustanovitvi energetske skupnosti in sporazuma CEPA glede prenosa energetskih predpisov EU ali približevanja tem predpisom; poziva vse države EU in države vzhodnega partnerstva, naj v celoti izvajajo pogodbo o ustanovitvi energetske skupnosti; meni, da bi morala biti dodatna finančna podpora pogojena z uspešnim izvajanjem in izvrševanjem obveznosti držav vzhodnega partnerstva, izvajanjem potrebnih reform in uresničevanjem ambicioznejših zavez v okviru evropskega zelenega dogovora v skladu z načelom „več za več“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Svet in države članice, naj nujno in znatno povečajo podporo Ukrajini, da bi ji pomagali pri obrambi pred ruskimi poskusi uničenja ključne ukrajinske infrastrukture, tudi na področju energije; poudarja, da morata biti obnova in povojno okrevanje Ukrajine osredotočena predvsem na obnovo energetskega sistema in ustvarjanje priložnosti, da Ukrajina postane središče izvoza zelene električne energije in vodika v Evropo, s čimer se poveča energetska odpornost in pospeši prehod na trajnostno energijo, obenem pa je treba upoštevati in vnaprej obravnavati vprašanje trajnostne medsebojne povezanosti s sosednjimi državami EU in državami vzhodnega partnerstva ob močni podpori in solidarnosti EU in držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujejo predsednici Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za sosedstvo in širitev, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 206, 8.8.2022, str. 1.

(2)  UL L 261 I, 7.10.2022, str. 1.

(3)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(4)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(5)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(6)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

(7)  UL L 246, 17.9.1999, str. 3.

---

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/22

---

Resolucija o združljivosti in uskladitvi programov cepljenja v EU in državah vzhodnega partnerstva

(2023/C 229/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. oktobra 2020 o pripravljenosti za strategije cepljenja in uvedbo cepiva proti COVID-19 (COM(2020) 680),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2021 o enotnem pristopu k boju proti COVID-19 (COM(2021) 35),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2021 o prvih spoznanjih v zvezi s pandemijo COVID-19 (COM(2021) 380),

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o zagotavljanju makrofinančne pomoči partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v zvezi s pandemijo COVID-19 (2),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. oktobra 2021 v skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (COM(2021) 649),

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 15. decembra 2021 (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. decembra 2021 z naslovom Skupna obravnava sedanjih in novih izzivov v zvezi s COVID-19 (COM(2021) 764),

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2021/1380 z dne 19. avgusta 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Ukrajina, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (4),

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2021/1894 z dne 28. oktobra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Republika Armenija, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (5),

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2021/1994 z dne 15. novembra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Republika Moldavija, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (6),

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2021/1995 z dne 15. novembra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Gruzija, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (7),

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (8),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o preglednosti EU pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19 (9),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (10),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (11),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (12),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2021 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Ukrajino (13),

| A. | ker je svet vse bolj povezan, nalezljivih bolezni pa meje ne ustavijo, na kar nas je jasno opozorila pandemija, ki jo je povzročil virus SARS-CoV-2 (covid-19); |
| --- | --- |

A.

ker je svet vse bolj povezan, nalezljivih bolezni pa meje ne ustavijo, na kar nas je jasno opozorila pandemija, ki jo je povzročil virus SARS-CoV-2 (covid-19);

| B. | ker je javno zdravje dragoceno skupno javno dobro, vredno tega, da mu nosilci odločanja namenijo posebno pozornost v skladu s pričakovanji državljanov po vsej EU in regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

B.

ker je javno zdravje dragoceno skupno javno dobro, vredno tega, da mu nosilci odločanja namenijo posebno pozornost v skladu s pričakovanji državljanov po vsej EU in regiji vzhodnega partnerstva;

| C. | ker javno zdravje v EU še vedno spada pod nacionalno pristojnost, EU pa ima dopolnilno vlogo v zdravstveni politiki, vendar se usklajevanje med državami članicami postopoma povečuje, da bi dosegle skupne koristi; |
| --- | --- |

C.

ker javno zdravje v EU še vedno spada pod nacionalno pristojnost, EU pa ima dopolnilno vlogo v zdravstveni politiki, vendar se usklajevanje med državami članicami postopoma povečuje, da bi dosegle skupne koristi;

| D. | ker je Rusija z nezakonito vojaško agresijo proti Ukrajini sprožila obsežne migracijske tokove ukrajinskih vojnih beguncev v EU, Moldavijo in druge države, zaradi česar so zdravstveni sistemi držav gostiteljic močno obremenjeni in pod pritiskom; ker je vojna imela in ima še naprej uničujoče posledice za ukrajinski zdravstveni sistem; |
| --- | --- |

D.

ker je Rusija z nezakonito vojaško agresijo proti Ukrajini sprožila obsežne migracijske tokove ukrajinskih vojnih beguncev v EU, Moldavijo in druge države, zaradi česar so zdravstveni sistemi držav gostiteljic močno obremenjeni in pod pritiskom; ker je vojna imela in ima še naprej uničujoče posledice za ukrajinski zdravstveni sistem;

| E. | ker so proračuni za javno zdravje vse bolj obremenjeni zaradi gospodarskih učinkov neupravičene in nezakonite vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, ki vplivajo tako na države članice EU kot na države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

E.

ker so proračuni za javno zdravje vse bolj obremenjeni zaradi gospodarskih učinkov neupravičene in nezakonite vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, ki vplivajo tako na države članice EU kot na države vzhodnega partnerstva;

| F. | ker je javno zdravje, zlasti njegovi čezmejni vidiki, zaradi vse ambicioznejšega sodelovanja EU in njenega vzhodnega sosedstva, gospodarskih in političnih odnosov, katerih obseg se hitro povečuje, ter vse intenzivnejših stikov med ljudmi postalo področje politike, na katerem je vzhodno partnerstvo lahko primeren okvir za povečanje odpornosti na zdravstvene krize in prispevanje k dobrobiti vseh državljanov na podlagi skupne agende za zdravstveno varnost in kulture; ker so rezultati navedenega obojestransko koristni in ker bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene med obvladovanjem pandemije covida-19 in zagotavljanjem cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

F.

ker je javno zdravje, zlasti njegovi čezmejni vidiki, zaradi vse ambicioznejšega sodelovanja EU in njenega vzhodnega sosedstva, gospodarskih in političnih odnosov, katerih obseg se hitro povečuje, ter vse intenzivnejših stikov med ljudmi postalo področje politike, na katerem je vzhodno partnerstvo lahko primeren okvir za povečanje odpornosti na zdravstvene krize in prispevanje k dobrobiti vseh državljanov na podlagi skupne agende za zdravstveno varnost in kulture; ker so rezultati navedenega obojestransko koristni in ker bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene med obvladovanjem pandemije covida-19 in zagotavljanjem cepiv proti covidu-19;

| G. | ker sta se zaradi neusklajenih koledarjev cepljenja v državah vzhodnega partnerstva in različnih stopenj precepljenosti v okviru različnih shem pojavili nuja in priložnost, da se približamo večji skladnosti, usklajenosti in solidarnosti, da bi dosegli skupne koristi tako za EU kot za države vzhodnega partnerstva; ker bi s tem reševali življenja in prispevali k dobrobiti državljanov, vključno z najbolj izpostavljenimi in ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

G.

ker sta se zaradi neusklajenih koledarjev cepljenja v državah vzhodnega partnerstva in različnih stopenj precepljenosti v okviru različnih shem pojavili nuja in priložnost, da se približamo večji skladnosti, usklajenosti in solidarnosti, da bi dosegli skupne koristi tako za EU kot za države vzhodnega partnerstva; ker bi s tem reševali življenja in prispevali k dobrobiti državljanov, vključno z najbolj izpostavljenimi in ranljivimi skupinami;

| H. | ker bi si bilo treba v okviru javnozdravstvene politike prizadevati za rešitve, prilagojene kontekstu in lokalnim razmeram, z dokazljivo združljivostjo držav članic in držav vzhodnega partnerstva kot del agende za regionalno zdravstveno varnost, da bi spodbujali učinkovito sodelovanje in sinergije med vsemi deležniki kot osnovni pogoj za doseganje zastavljenih ciljev, ki omogočajo zaželeno stopnjo umestitve v lokalni okvir, ne da bi iskali enotne ali univerzalne rešitve; |
| --- | --- |

H.

ker bi si bilo treba v okviru javnozdravstvene politike prizadevati za rešitve, prilagojene kontekstu in lokalnim razmeram, z dokazljivo združljivostjo držav članic in držav vzhodnega partnerstva kot del agende za regionalno zdravstveno varnost, da bi spodbujali učinkovito sodelovanje in sinergije med vsemi deležniki kot osnovni pogoj za doseganje zastavljenih ciljev, ki omogočajo zaželeno stopnjo umestitve v lokalni okvir, ne da bi iskali enotne ali univerzalne rešitve;

| I. | ker je pandemija covida-19 v številnih državah, tudi tistih z visokim dohodkom, pomenila izziv za zdravstveni sistem in razkrila razmere v njem; ker je to v bistvu opozorilo, da je treba izboljšati pripravljenost, da bi preprečili naslednjo krizo zaradi nalezljive bolezni ali jo učinkovito obravnavali; ker se je zato treba tudi ponovno osredotočiti na okrepljene in odporne javnozdravstvene sisteme v državah članicah in državah vzhodnega partnerstva, da bi obravnavali prihodnje epidemije in njihov dolgoročni učinek na zdravstvo; |
| --- | --- |

I.

ker je pandemija covida-19 v številnih državah, tudi tistih z visokim dohodkom, pomenila izziv za zdravstveni sistem in razkrila razmere v njem; ker je to v bistvu opozorilo, da je treba izboljšati pripravljenost, da bi preprečili naslednjo krizo zaradi nalezljive bolezni ali jo učinkovito obravnavali; ker se je zato treba tudi ponovno osredotočiti na okrepljene in odporne javnozdravstvene sisteme v državah članicah in državah vzhodnega partnerstva, da bi obravnavali prihodnje epidemije in njihov dolgoročni učinek na zdravstvo;

| J. | ker sta bili potreba po okrepljenem sodelovanju v zvezi s programi cepljenja, vključno z odpravo nezaupanja v cepljenje, in politična volja za to priznani že pred pandemijo covida-19, kot je razvidno iz priporočila Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 7. decembra 2018, ki vključuje smernice o odpravi nezaupanja v cepljenje, povečanju precepljenosti, spodbujanju usklajenega javnega naročanja cepiv ter podpiranju raziskav in inovacij; ker je Svet v tem priporočilu države članice tudi spodbudil, naj pripravijo in izvajajo nacionalne načrte cepljenja, ter podprl vzpostavitev evropskega sistema za izmenjavo informacij o cepljenju; |
| --- | --- |

J.

ker sta bili potreba po okrepljenem sodelovanju v zvezi s programi cepljenja, vključno z odpravo nezaupanja v cepljenje, in politična volja za to priznani že pred pandemijo covida-19, kot je razvidno iz priporočila Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 7. decembra 2018, ki vključuje smernice o odpravi nezaupanja v cepljenje, povečanju precepljenosti, spodbujanju usklajenega javnega naročanja cepiv ter podpiranju raziskav in inovacij; ker je Svet v tem priporočilu države članice tudi spodbudil, naj pripravijo in izvajajo nacionalne načrte cepljenja, ter podprl vzpostavitev evropskega sistema za izmenjavo informacij o cepljenju;

| K. | ker je Komisija začela izvajati tudi skupni ukrep EU za cepljenje, ki je osredotočen na izmenjavo primerov dobre prakse o nacionalnih politikah cepljenja, opredelitev tehničnih zahtev za elektronske informacijske sisteme o imunizaciji, napovedovanje potreb po cepivih, dajanje prednosti raziskavam in razvoju na področju cepiv ter raziskave za odpravo nezaupanja v cepljenje; ker so v program vključene tudi tretje države (npr. Bosna in Hercegovina), vendar nobena iz regije vzhodnega partnerstva; ker bi imela spodbujanje tovrstnega sodelovanja in njegova širitev na regijo vzhodnega partnerstva skupne koristi; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija začela izvajati tudi skupni ukrep EU za cepljenje, ki je osredotočen na izmenjavo primerov dobre prakse o nacionalnih politikah cepljenja, opredelitev tehničnih zahtev za elektronske informacijske sisteme o imunizaciji, napovedovanje potreb po cepivih, dajanje prednosti raziskavam in razvoju na področju cepiv ter raziskave za odpravo nezaupanja v cepljenje; ker so v program vključene tudi tretje države (npr. Bosna in Hercegovina), vendar nobena iz regije vzhodnega partnerstva; ker bi imela spodbujanje tovrstnega sodelovanja in njegova širitev na regijo vzhodnega partnerstva skupne koristi;

| L. | ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi pozval Komisijo, naj spodbuja bolj usklajen časovni razpored cepljenja po vsej EU; ker je v tej resoluciji pozval države članice, naj zagotovijo, da bodo zdravstveni delavci ustrezno cepljeni, sprejmejo učinkovite ukrepe proti širjenju napačnih informacij in izvajajo ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravil; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi pozval Komisijo, naj spodbuja bolj usklajen časovni razpored cepljenja po vsej EU; ker je v tej resoluciji pozval države članice, naj zagotovijo, da bodo zdravstveni delavci ustrezno cepljeni, sprejmejo učinkovite ukrepe proti širjenju napačnih informacij in izvajajo ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravil;

| M. | ker pridružitveni sporazumi z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino ter sporazum CEPA med EU in Armenijo vključujejo poglavje o zdravju in omogočajo sodelovanje na najrazličnejših področjih, da bi izboljšali javnozdravstveno varnost in varovanje zdravja ljudi; |
| --- | --- |

M.

ker pridružitveni sporazumi z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino ter sporazum CEPA med EU in Armenijo vključujejo poglavje o zdravju in omogočajo sodelovanje na najrazličnejših področjih, da bi izboljšali javnozdravstveno varnost in varovanje zdravja ljudi;

| N. | ker je bil Moldaviji in Ukrajini podeljen status države kandidatke, za Gruzijo pa je bilo določeno, da bo do tega statusa upravičena, ko bo izpolnila pogoje, iz česar je razviden tudi skupni cilj, da bi povečali usklajenost s politikami EU; |
| --- | --- |

N.

ker je bil Moldaviji in Ukrajini podeljen status države kandidatke, za Gruzijo pa je bilo določeno, da bo do tega statusa upravičena, ko bo izpolnila pogoje, iz česar je razviden tudi skupni cilj, da bi povečali usklajenost s politikami EU;

| O. | ker je okrepitev odpornosti v vseh nedavnih ključnih dokumentih o politikah EU opredeljena kot bistven cilj, pri oblikovanju politik pa obstaja resničen zagon za povečanje sodelovanja na področju javnega zdravja, kar odraža skupna deklaracija z vrha vzhodnega partnerstva z dne 15. decembra 2021, s katero so se partnerice zavezale, da si bodo z izboljšanjem zdravstvenih sistemov prizadevale za zdravstveno odpornost, da bi bile zdravstvene storitve cenovno sprejemljivejše, preglednejše in dostopnejše; |
| --- | --- |

O.

ker je okrepitev odpornosti v vseh nedavnih ključnih dokumentih o politikah EU opredeljena kot bistven cilj, pri oblikovanju politik pa obstaja resničen zagon za povečanje sodelovanja na področju javnega zdravja, kar odraža skupna deklaracija z vrha vzhodnega partnerstva z dne 15. decembra 2021, s katero so se partnerice zavezale, da si bodo z izboljšanjem zdravstvenih sistemov prizadevale za zdravstveno odpornost, da bi bile zdravstvene storitve cenovno sprejemljivejše, preglednejše in dostopnejše;

| P. | ker se je sodelovanje na področju digitalnih potrdil o cepljenju pospešilo, vključno s sodelovanjem na podlagi vzajemnih sporazumov z državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

P.

ker se je sodelovanje na področju digitalnih potrdil o cepljenju pospešilo, vključno s sodelovanjem na podlagi vzajemnih sporazumov z državami vzhodnega partnerstva;

| Q. | ker sta EU in regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za Evropo uvedla pobudo Solidarnost za zdravje, EU pa je začela zagotavljati podporo pri uvajanju cepiv proti covidu-19 v državah vzhodnega partnerstva, predvsem za opremo, usposabljanje in komuniciranje; ker je v nekatere vidike tega programa vključena tudi Belorusija; |
| --- | --- |

Q.

ker sta EU in regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za Evropo uvedla pobudo Solidarnost za zdravje, EU pa je začela zagotavljati podporo pri uvajanju cepiv proti covidu-19 v državah vzhodnega partnerstva, predvsem za opremo, usposabljanje in komuniciranje; ker je v nekatere vidike tega programa vključena tudi Belorusija;

| R. | ker poseben izziv v regiji vzhodnega partnerstva pomeni dejstvo, da bosta za obravnavo javnega zdravja na začasno zasedenih ozemljih morda potrebna dostop mednarodnih organizacij in sodelovanje z dejanskimi oblastmi; |
| --- | --- |

R.

ker poseben izziv v regiji vzhodnega partnerstva pomeni dejstvo, da bosta za obravnavo javnega zdravja na začasno zasedenih ozemljih morda potrebna dostop mednarodnih organizacij in sodelovanje z dejanskimi oblastmi;

| S. | ker je večini držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva skupno, da sprejemajo cepljenje proti davici, otroški paralizi, tetanusu, oslovskemu kašlju, hepatitisu B in hemofilusu influence tipa b v prvih šestih mesecih življenja in proti ošpicam, mumpsu in rdečkam po prvem letu ter po potrebi ustrezna poživitvena cepljenja; |
| --- | --- |

S.

ker je večini držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva skupno, da sprejemajo cepljenje proti davici, otroški paralizi, tetanusu, oslovskemu kašlju, hepatitisu B in hemofilusu influence tipa b v prvih šestih mesecih življenja in proti ošpicam, mumpsu in rdečkam po prvem letu ter po potrebi ustrezna poživitvena cepljenja;

| T. | ker so nacionalne strategije cepljenja prilagojene in ciljno usmerjene glede na naravo bolezni v državi in obremenjenost z njo; ker je cepljenje proti tuberkulozi vključeno v nacionalne koledarje cepljenja otrok v večini držav z visoko stopnjo incidence te bolezni (40 primerov na 100 000 prebivalcev); |
| --- | --- |

T.

ker so nacionalne strategije cepljenja prilagojene in ciljno usmerjene glede na naravo bolezni v državi in obremenjenost z njo; ker je cepljenje proti tuberkulozi vključeno v nacionalne koledarje cepljenja otrok v večini držav z visoko stopnjo incidence te bolezni (40 primerov na 100 000 prebivalcev);

| U. | ker je EU leta 2004 pooblastila Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da podpira preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni ter spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse in izkušenj glede programov cepljenja; ker ECDC tudi usklajuje zbiranje, potrjevanje kakovosti, analizo in razširjanje podatkov na ravni EU, vključno s podatki o strategijah cepljenja; |
| --- | --- |

U.

ker je EU leta 2004 pooblastila Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da podpira preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni ter spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse in izkušenj glede programov cepljenja; ker ECDC tudi usklajuje zbiranje, potrjevanje kakovosti, analizo in razširjanje podatkov na ravni EU, vključno s podatki o strategijah cepljenja;

| V. | ker je med ključnimi cilji partnerstva Komisije in regionalnega urada SZO za Evropo spodbujanje sodelovanja na področju zdravja s tretjimi državami, vključno z državami vzhodnega partnerstva, zlasti da bi izboljšali regionalno in podregionalno zdravstveno varnost, obravnavali neenakosti v zdravju, okrepili odpornost zdravstvenih sistemov in povečali sodelovanje med uradi SZO za posamezne države in delegacijami EU, hkrati pa izboljšali partnerstvo ECDC in regionalnega urada SZO za Evropo, da bi zagotovili skladne strateške pristope po vsej regiji; |
| --- | --- |

V.

ker je med ključnimi cilji partnerstva Komisije in regionalnega urada SZO za Evropo spodbujanje sodelovanja na področju zdravja s tretjimi državami, vključno z državami vzhodnega partnerstva, zlasti da bi izboljšali regionalno in podregionalno zdravstveno varnost, obravnavali neenakosti v zdravju, okrepili odpornost zdravstvenih sistemov in povečali sodelovanje med uradi SZO za posamezne države in delegacijami EU, hkrati pa izboljšali partnerstvo ECDC in regionalnega urada SZO za Evropo, da bi zagotovili skladne strateške pristope po vsej regiji;

| W. | ker je Komisija septembra 2021 uvedla evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) (14), ki ima pooblastilo, da z zbiranjem obveščevalnih podatkov in krepitvijo zmogljivosti za odzivanje predvideva grožnje in morebitne zdravstvene krize; |
| --- | --- |

W.

ker je Komisija septembra 2021 uvedla evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) (14), ki ima pooblastilo, da z zbiranjem obveščevalnih podatkov in krepitvijo zmogljivosti za odzivanje predvideva grožnje in morebitne zdravstvene krize;

| X. | ker jsvetovna precepljenost po podatkih SZO v zadnjih letih začela nazadovati – s 86 % leta 2019 se je zmanjšala na 81 % leta 2021; ker SZO meni, da so razlogi za to tudi pandemija covida-19 in z njo povezane motnje v zadnjih dveh letih, zaradi katerih so bili zdravstveni sistemi preobremenjeni, leta 2021 pa je brez cepljenja ostalo 25 milijonov otrok, kar je 6 milijonov več kot leta 2019 in največ po letu 2009 (15); |
| --- | --- |

X.

ker jsvetovna precepljenost po podatkih SZO v zadnjih letih začela nazadovati – s 86 % leta 2019 se je zmanjšala na 81 % leta 2021; ker SZO meni, da so razlogi za to tudi pandemija covida-19 in z njo povezane motnje v zadnjih dveh letih, zaradi katerih so bili zdravstveni sistemi preobremenjeni, leta 2021 pa je brez cepljenja ostalo 25 milijonov otrok, kar je 6 milijonov več kot leta 2019 in največ po letu 2009 (15);

| Y. | ker med ključna spoznanja v zvezi s pandemijo covida-19 spada, da sta usklajenost in pametno razporejanje dostav cepiv in cepljenja slaba; ker pa je skupno javno naročanje na ravni EU privedlo do razmeroma velike usklajenosti ter zaupanja v cepiva in njihovega sprejemanja v EU, čeprav so bile med državami članicami znatne razlike; |
| --- | --- |

Y.

ker med ključna spoznanja v zvezi s pandemijo covida-19 spada, da sta usklajenost in pametno razporejanje dostav cepiv in cepljenja slaba; ker pa je skupno javno naročanje na ravni EU privedlo do razmeroma velike usklajenosti ter zaupanja v cepiva in njihovega sprejemanja v EU, čeprav so bile med državami članicami znatne razlike;

| Z. | ker je ruska vojna proti Ukrajini znatno vplivala na varnost prevoza cepiv, zaradi napadov na ukrajinsko energetsko infrastrukturo pa je bila kritično prizadeta sposobnost te države za ohranjanje hladne verige; |
| --- | --- |

Z.

ker je ruska vojna proti Ukrajini znatno vplivala na varnost prevoza cepiv, zaradi napadov na ukrajinsko energetsko infrastrukturo pa je bila kritično prizadeta sposobnost te države za ohranjanje hladne verige;

| AA. | ker bi bilo treba upoštevati znatno pomanjkanje zdravstvenih delavcev v Ukrajini, saj so bili v vojnih razmerah mobilizirani za potrebe vojske; |
| --- | --- |

AA.

ker bi bilo treba upoštevati znatno pomanjkanje zdravstvenih delavcev v Ukrajini, saj so bili v vojnih razmerah mobilizirani za potrebe vojske;

| AB. | ker se je pokazalo, da je ukrajinski javnozdravstveni sistem odporen ter sposoben prenesti vojno in se ustrezno odzvati nanjo, in ker še naprej zagotavlja dostop do cepiv; |
| --- | --- |

AB.

ker se je pokazalo, da je ukrajinski javnozdravstveni sistem odporen ter sposoben prenesti vojno in se ustrezno odzvati nanjo, in ker še naprej zagotavlja dostop do cepiv;

Povečanje sodelovanja in njegovega učinka v okviru vzhodnega partnerstva za boljše rezultate v javnem zdravju, zlasti v zvezi z imunizacijo in čezmejnimi vidiki nalezljivih bolezni

| 1. | ugotavlja, da koristi cepljenja za javno zdravje zaradi vse večjega čezmejnega pretoka za namene zaposlovanja, trgovine, študija in turizma v EU prinašajo tudi konkretne gospodarske koristi; ugotavlja, da to neposredno velja tudi za EU in države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se zaveda, da bi z okvirom vzhodnega partnerstva lahko okrepili skupno socialno agendo s poudarkom na povečanju precepljenosti, obravnavi neenakosti pri dostopu do cepljenja in spodbujanju javnih preventivnih storitev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se obstoječi pravni okviri za imunizacijo razlikujejo, med drugim tudi med državami članicami; je seznanjen, da nekatere države za določene bolezni uporabljajo pravila o obveznem cepljenju, za druge pa le priporočila; ugotavlja, da se lahko ti pristopi sčasoma tudi spremenijo, nenazadnje zaradi priporočil SZO, institucionalne pripravljenosti in sprejetosti v družbi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je v peščici držav članic EU precepljenost proti nekaterim boleznim še naprej zelo visoka, čeprav cepljenje otrok ni obvezno (98 % na Švedskem); |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s skupnimi koristmi, ki bi jih lahko prinesla sodelovanje in povezovanje vzhodnega partnerstva z dejavnostmi Evropske agencije za zdravila, centra ECDC in organa HERA za preprečevanje širjenja nalezljivih bolezni v obeh regijah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da je ECDC s pobudo EU za zdravstveno varnost dobil dodatno razsežnost z možnostjo, da vzpostavi ključno povezavo za boljše usklajevanje in večjo usklajenost s tretjimi državami, tudi v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi bilo lahko partnerstvo EU in regionalnega urada SZO za Evropo skupaj z načelom snovanja lokalnih rešitev za lokalne izzive, ki je določeno v evropski imunizacijski agendi do leta 2030, tudi sredstvo za doseganje večje združljivosti in sinergije programov imunizacije in cepljenja v Evropi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva, naj se povečajo usklajena prizadevanja, da bi pripravili celovito strategijo za spodbujanje stalnega povpraševanja po kampanjah cepljenja in preventivnih kampanjah za bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, v EU in vzhodnem partnerstvu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priporoča, naj se na področju javnega zdravja vzpostavi bolj strukturirano sodelovanje na institucionalni ravni, na primer z vzpostavitvijo rednega foruma za ministre za zdravstvo in zdravstvene organe EU in vzhodnega partnerstva, morda v obliki letnih srečanj ali vabil za udeležbo na sejah Sveta ministrov za zdravstvo Evropske unije v daljših obdobjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k stalnim prizadevanjem, da bi spodbujali sodelovanje in usklajenost strategij za obravnavo mednarodnih čezmejnih groženj za zdravje, zlasti pandemij, s čimer bi v prihodnje omogočili boljšo zajezitev širjenja in močnejšo imunost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj se podaljšajo obstoječe sheme in vzpostavijo prihodnje sheme skupnega javnega naročanja in/ali postopki za zagotavljanje dostopa do cepiv med EU in državami vzhodnega partnerstva, zlasti za rutinska cepiva, da bi omogočili povečano proizvodnjo, dobavo in kupovanje cepiv in z njimi povezane medicinske opreme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priporoča razmislek o možnosti, da bi vzpostavili večstranski podporni mehanizem za dolgoročnejšo diverzifikacijo proizvodnih zmogljivosti za cepiva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba spodbujati učinkovito in usklajeno zbiranje in izmenjavo podatkov o prenosu nalezljivih bolezni z integriranimi informacijskimi sistemi o imunizaciji, ki zajemajo dostop do cepljenja in precepljenost (za otroke in zlasti odrasle populacije), pa tudi spremljanje bolezni, in sicer s prilagajanjem ustreznih institucij, da bodo v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj podpre in financira skupne programe za spodbujanje in podpiranje znanstvenih raziskav o cepljenju v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priporoča financiranje ciljno usmerjenih ukrepov, povezanih s strateškim komuniciranjem o preprečevanju bolezni in izobraževanju za zdravstvene poklice v okviru vzhodnega partnerstva, na primer s spodbujanjem programov za tesno medinstitucionalno sodelovanje nacionalnih centrov za preprečevanje bolezni in razširitvijo programa Erasmus+, da bo vključeval ciljno usmerjene izmenjave zdravstvenih delavcev iz držav vzhodnega partnerstva in EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj si prizadevajo za vzpostavitev delujočega sistema vzajemnega priznavanja potrdil o cepljenju (ne samo za covid-19, ampak tudi na podlagi uspešnega primera digitalnih potrdil) med državami vzhodnega partnerstva in EU, na primer z digitalizacijo mednarodne cepilne knjižice SZO; |
| --- | --- |

16.

Izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19, nevarnosti in izzivi, povezani s širjenjem nekaterih bolezni v državah vzhodnega partnerstva, ter opredelitev težav zaradi koledarjev cepljenja, ki niso usklajeni (ali jih ne ureja SZO)

| 17. | priznava, da se je EU pri odzivu na pandemijo covida-19 pokazala za koristno, in sicer tako z odločilnim prispevkom k shemi COVAX kot z mehanizmom EU za zagotavljanje dostopa do cepiv; kljub temu obžaluje rahlo zamudo pri dostopu držav v neposrednem sosedstvu EU do cepiv, ki je prispevala k prepričanju o nacionalizmu v zvezi s cepivi, in zamudo pri ukrepih EU; ugotavlja tudi, da so drugi akterji, na primer Kitajska in Rusija, to izkoristili za širjenje sporočil, s katerimi ogrožajo skupna prizadevanja EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja odločno ukrepanje EU in njenih držav članic kot Ekipe Evropa pri blaženju socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19 z donacijami cepiv in finančno podporo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba obravnavati tudi razmerje med odnosi do covida-19 in drugih cepiv, saj se z nezadostnimi odzivi na covid-19 morda spodbuja tudi splošno nezaupanje v cepljenje, zaradi česar bi se lahko zmanjšala uporaba drugih cepiv; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj organom držav vzhodnega partnerstva prek projektne skupine EU East StratCom in delegacij EU pomaga pri boju proti napačnim informacijam o cepivih proti covidu-19 in spodbujanju socialnega dialoga, da bi dosegli cilj vsaj 70-odstotne precepljenosti prebivalstva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča, naj se problem nezaupanja v cepljenje obravnava s celostno strategijo, oblikovano v ta namen, tudi na podlagi pridobljenih izkušenj in posebnih potreb regije vzhodnega partnerstva, poudarek pa naj bo na zdravstvenih delavcih, informacijah, ki jih socialne službe zagotavljajo osebam, ki so ravno postale starši, in splošnem učnem načrtu na področju zdravja za šole; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da lahko povečana ozaveščenost, institucionalna pripravljenost in izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19, pomenijo tudi priložnost za obravnavo drugih bolezni, ki jih je mogoče obvladati s cepljenjem, na primer za cepljenje proti humanemu papilomavirusu za preprečevanje raka materničnega vratu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva organe držav vzhodnega partnerstva, naj izkoristijo priložnost ter finančna sredstva za okrevanje po covidu-19 uporabijo za modernizacijo bolnišnic in izboljšanje kakovosti in dostopnosti zdravstvenih storitev, zlasti na regionalnih in čezmejnih območjih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je regionalni urad SZO za Evropo opazil rahlo zmanjšanje stopnje rutinske imunizacije v obdobju 2020–2021 z nekaj znatnimi vrzelmi v nekaterih državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da se je treba osredotočiti na povečanje precepljenosti v otroštvu s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, da bi zmanjšali tveganje več epidemij v okviru pandemije covida-19, zlasti v državah z najšibkejšimi zdravstvenimi sistemi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva, naj se začne izvajati pilotni projekt za razširitev evropskega jamstva za otroke na države vzhodnega partnerstva, da bi otrokom z lahkim in brezplačnim dostopom do cepljenja v zgodnjem otroštvu zagotovili pravico do brezplačnega in kakovostnega zdravstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj v okviru izkušenj, pridobljenih med pandemijo covida-19, podprejo organe držav vzhodnega partnerstva pri financiranju in izvajanju operacij „varna šola“, vključno z zagotavljanjem higienskih pripomočkov in ozaveščanjem o umivanju rok ter drugih higienskih ukrepih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj podprejo organe držav vzhodnega partnerstva, da bodo že danes pripravili in zagotovili načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah in načrte odzivanja na krize, da bi zmanjšali tveganje prihodnjega pandemičnega prenosa bolezni v šolah ter posledice zapiranja šol za otroke in njihove družine, zlasti najrevnejše in najbolj marginalizirane otroke ter otroke s hudimi oblikami invalidnosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba prednostno obravnavati otroke na območjih, ki so jih prizadeli konflikti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priporoča, naj se vzpostavi poseben mehanizem za sodelovanje z ustreznimi deležniki (Mednarodnim odborom Rdečega križa, SZO), da bi obravnavali vprašanje osnovnih zdravstvenih storitev in imunizacije v regijah vzhodnega partnerstva, ki veljajo za začasno zasedena ozemlja z veliko koncentracijo ranljivih skupin, na katerih imajo dejanske oblasti omejen nadzor ali ga sploh nimajo ter nimajo odgovornosti in virov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi morale EU in njene države članice na podlagi pomoči, ki so jo Ukrajini že zagotovile od februarja 2022, prispevati več cepiv in drugih ustreznih načinov zdravljenja nalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na povečano potrebo Moldavije in držav članic, ki gostijo največ ukrajinskih beguncev, po oskrbi s cepivi in drugimi načini zdravljenja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je pomembno razviti elektronski zdravstveni sistem, vključno z elektronskimi zdravstvenimi evidencami o cepljenju, zlasti za begunce, ki so morali hitro zapustiti dom, ne da bi s sabo vzeli papirne dokumente; |
| --- | --- |

32.

Izkoriščanje skupnih koristi, povezanih z usklajenimi koledarji cepljenja

| 33. | poudarja, kako pomembno je izkoristiti skupne koristi usklajenega ukrepanja, da bi dosegli uravnoteženo izvajanje lokalnemu okviru prilagojenih in mednarodno usklajenih nacionalnih koledarjev cepljenja v EU in državah vzhodnega partnerstva na podlagi znanstvenih prispevkov, ki temeljijo na zanesljivih dokazih, in strokovnega znanja deležnikov, kot je SZO; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, kako pomembni so ustrezni spremljevalni javnozdravstveni ukrepi in vključenost drugih deležnikov, zdravstvenih delavcev in civilne družbe, zlasti za komuniciranje, doseganje oddaljenih in ranljivih skupin ter boj proti nezaupanju v cepljenje; priporoča prilagojene programe in financiranje za države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se strinja z mnenjem, da se bodo s postopnim pregledovanjem in prilagajanjem nacionalnih koledarjev cepljenja ter sodelovanjem regionalnega urada SZO za Evropo z EU in državami vzhodnega partnerstva na podlagi z dokazi utemeljenih posvetovanj o koledarjih cepljenja, prilagojenih lokalnemu okviru, v primerjavi z usklajenimi koledarji nedvomno povečale koristi za javno zdravje, potrebno zaupanje javnosti v institucije pa se bo dodatno okrepilo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je prepričan, da se lahko z višjo stopnjo usklajenosti, zanesljivimi, splošno sprejetimi metodologijami in institucionalnimi zmogljivostmi za upravljanje podatkov omogoči tudi vzajemno priznavanje potrdil o cepljenju, s čimer bi se zmanjšale potreba po omejitvah in ovire pri potovanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU, njene države članice in članice vzhodnega partnerstva, naj sodelujejo tudi pri vprašanju cepljenja hišnih živali, zlasti ker so nekatere živalske bolezni zlahka prenosljive na ljudi, in naj sodelujejo na področju identifikacije in registracije hišnih živali ter izmenjajo primere dobre prakse držav članic EU v zvezi s tem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsednici Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za sosedstvo in širitev, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL L 99, 31.3.2020, str. 9.

(2)  UL L 165, 27.5.2020, str. 31.

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14964-2021-INIT/sl/pdf

(4)  UL L 297, 20.8.2021, str. 35.

(5)  UL L 384, 29.10.2021, str. 109.

(6)  UL L 405, 16.11.2021, str. 23.

(7)  UL L 405, 16.11.2021, str. 26.

(8)  UL C 466, 28.12.2018, str. 1.

(9)  UL C 184, 5.5.2022, str. 99.

(10)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(11)  UL C 425, 20.10.2021, str. 63.

(12)  UL C 390, 18.11.2019, str. 141.

(13)  UL C 465, 17.11.2021, str. 87.

(14)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:5cba81f5-16f8-11ec-b4fe-01aa75ed71a1.0015.02/DOC_1&format=PDF

(15)  https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_1

https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/immunization-coverage

---

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/29

---

Resolucija o strateškem pomenu začetka pristopnih pogajanj z Ukrajino in Moldavijo

(2023/C 229/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| 1. | najostreje obsoja neizzvano in neupravičeno rusko vojaško agresijo v Ukrajini, nezakonito priključitev ukrajinskih regij in vpletenost Rusije v vojaško posredovanje ter kibernetsko vojskovanje v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da je ruska vojaška agresija proti Ukrajini ustvarila novo geopolitično okolje in povzroča čedalje težje varnostne razmere, ki vplivajo na stabilnost in upravljanje držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so se zaradi ruske vojaške agresije bistveno spremenile geopolitične razmere v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja sklep Evropskega sveta z dne 23. junija 2022, da se Ukrajini in Moldaviji podeli status države kandidatke EU in da se Gruziji prizna evropska perspektiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora pristop k EU potekati v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, in sicer po ustreznih postopkih ter pod pogojem, da bodo izpolnjena veljavna merila, predvsem københavnska merila za članstvo v EU; poudarja, da je pristop postopek, ki temelji na dosežkih in od Gruzije, Moldavije in Ukrajine zahteva sprejetje ter izvajanje ustreznih reform, zlasti na področjih demokracije, pravne države, človekovih pravic, tržnega gospodarstva in izvajanja pravnega reda EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira poziv Evropskega parlamenta k inovativni, dopolnjujoči in prožni izmenjavi med sedanjimi prizadevanji za izvajanje že veljavnih pridružitvenih sporazumov in procesa pristopnih pogajanj, s čimer bi omogočili postopno vključevanje Ukrajine in Moldavije na enotni trg EU in v ustrezne panožne programe, tudi dostop do sredstev EU na zadevnih področjih, tako da bi bili ukrajinski in moldavski državljani deležni ugodnosti pristopa k EU med celotnim postopkom, ne le po njegovem zaključku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Ukrajino, Moldavijo, Komisijo in Svet, naj si prizadevajo za to, da bi se pristopna pogajanja začela že letos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podobno kot Evropski parlament verjame, da je članstvo Ukrajine in Moldavije v EU geostrateška naložba v združeno in močno Evropo ter da se s tem kažejo njena vodstvena vloga, odločenost in vizija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je priporočilo Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2022 v zvezi z novo strategijo EU za širitev (1), naj se določijo jasni roki za sklenitev pogajanj z državami pristopnicami najpozneje do konca tega desetletja, strateško največjega pomena. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/30

---

Resolucija o oboroženi agresiji Ruske federacije proti Ukrajini

(2023/C 229/06)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 15. decembra 2021,

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 2. julija 2021 z naslovom „Okrevanje, odpornost in reforme: prednostne naloge vzhodnega partnerstva po letu 2020“ (SWD(2021)0186),

ob upoštevanju členov 3 in 17(3) Poslovnika parlamentarne skupščine Euronest,

ob upoštevanju resolucije OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine, resolucije OZN ES-11/1 z dne 2. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini, resolucije OZN ES-11/2 z dne 24. marca 2022 o humanitarnih posledicah agresije proti Ukrajini, resolucije OZN ES-11/4 z dne 12. oktobra 2022 o teritorialni integriteti Ukrajine: obramba načel iz ustanovne listine Združenih narodov in resolucije OZN ES-11/5 z dne 14. novembra 2022 o spodbujanju pravnih sredstev in odškodnine za agresijo proti Ukrajini;

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika z dne 24. februarja 2022, ki jo je v imenu Evropske unije podal o invaziji oboroženih sil Ruske federacije v Ukrajini,

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o ustanovitvi sodišča za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini (1) in drugih resolucij Evropskega parlamenta, ki jih je sprejel od 24. februarja 2022 in v katerih je obsodil obsežno rusko vojaško invazijo v Ukrajini,

ob upoštevanju resolucije ukrajinskega parlamenta št. 2787-IX z dne 1. decembra 2022, v kateri je zapisano, da je članstvo Ruske federacije v OZN nezakonito, saj je bilo njeno sprejetje v to organizacijo kršitev 4. člena ustanovne listine OZN, s tem pa si je tudi nezakonito prisvojila pravico, da z vetom ustavi kritike lastnih zlorab,

| A. | ker Ruska federacija od 24. februarja 2022 z vso silo izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

A.

ker Ruska federacija od 24. februarja 2022 z vso silo izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini;

| B. | ker je neustrezen in prepočasen odziv na rusko invazijo v Ukrajini, priključitev Krima in delno zasedbo regij Doneck in Lugansk ustvaril pogoje za nadaljnjo agresijo; |
| --- | --- |

B.

ker je neustrezen in prepočasen odziv na rusko invazijo v Ukrajini, priključitev Krima in delno zasedbo regij Doneck in Lugansk ustvaril pogoje za nadaljnjo agresijo;

| C. | ker je ta vojaška agresija očitna in groba kršitev ustanovne listine OZN, sklepne listine s prvega vrha voditeljev držav ali vlad Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter temeljnih načel mednarodnega prava; |
| --- | --- |

C.

ker je ta vojaška agresija očitna in groba kršitev ustanovne listine OZN, sklepne listine s prvega vrha voditeljev držav ali vlad Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter temeljnih načel mednarodnega prava;

| D. | ker je bilo ubitih že več tisoč civilistov, tudi na stotine otrok, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo ubitih že več tisoč civilistov, tudi na stotine otrok, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih;

| E. | ker to nečloveško ravnanje ruskih sil in njihovih pomagačev nikakor ni v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

E.

ker to nečloveško ravnanje ruskih sil in njihovih pomagačev nikakor ni v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom;

| F. | ker ruske sile namerno izvajajo neselektivne napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo, kar ima uničujoče posledice za civiliste; |
| --- | --- |

F.

ker ruske sile namerno izvajajo neselektivne napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo, kar ima uničujoče posledice za civiliste;

| G. | ker nezakoniti poskus Rusije, da poleg Avtonomne republike Krim priključi ozemlja ukrajinskih regij Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, očitno krši cilje in načela ustanovne listine OZN ter norme in načela iz drugih aktov mednarodnega prava; |
| --- | --- |

G.

ker nezakoniti poskus Rusije, da poleg Avtonomne republike Krim priključi ozemlja ukrajinskih regij Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, očitno krši cilje in načela ustanovne listine OZN ter norme in načela iz drugih aktov mednarodnega prava;

| H. | ker ruska utemeljitev invazije spodkopava vse mednarodne varnostne sporazume ter ustvarja svetovne varnostne izzive in pogoje za nadaljnjo agresijo; |
| --- | --- |

H.

ker ruska utemeljitev invazije spodkopava vse mednarodne varnostne sporazume ter ustvarja svetovne varnostne izzive in pogoje za nadaljnjo agresijo;

| I. | ker ruski koncept hibridne vojne predvideva nastanek območij konfliktov in nestabilnosti, nad katerimi želi Kremelj prevzeti nadzor in ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost in varnost držav; |
| --- | --- |

I.

ker ruski koncept hibridne vojne predvideva nastanek območij konfliktov in nestabilnosti, nad katerimi želi Kremelj prevzeti nadzor in ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost in varnost držav;

| J. | ker je ruska vojaška agresija proti Ukrajini najresnejša varnostna grožnja za vzhodno partnerstvo, EU in njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, pa tudi za mednarodni red, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

J.

ker je ruska vojaška agresija proti Ukrajini najresnejša varnostna grožnja za vzhodno partnerstvo, EU in njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, pa tudi za mednarodni red, ki temelji na pravilih;

| K. | ker je Rusija energijo in hrano izrabljala kot orožje, blokirala ukrajinska pristanišča, prekinila svetovne verige preskrbe s hrano, uničila prehransko varnost ter povzročila prehranske krize in lakoto v azijskih in afriških regijah; |
| --- | --- |

K.

ker je Rusija energijo in hrano izrabljala kot orožje, blokirala ukrajinska pristanišča, prekinila svetovne verige preskrbe s hrano, uničila prehransko varnost ter povzročila prehranske krize in lakoto v azijskih in afriških regijah;

| 1. | najostreje obsoja neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije v Ukrajini, nezakonito zasedbo ukrajinskih regij in rusko udeležbo v vojaškem posredovanju ter kibernetskem vojskovanju v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sankcije brez primere, ki so jih Evropska unija in posamezne države uvedle proti Rusiji, in pričakuje, da bodo razširjene na trgovino z energijo v celoti, da bo sprejeta popolna prepoved prodaje sestavnih delov za orožje, drugih proizvodov za vojaške namene in blaga z dvojno rabo v Rusijo ter da bodo uvedene sankcije proti podjetjem v finančnem sektorju in upraviteljem virtualnih sredstev, ki Kremlju pomagajo pri izogibanju učinkovitim sankcijam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja vpletenost Lukašenkovega režima v Belorusiji v nezakonito, neizzvano in neupravičeno rusko vojaško agresijo proti Ukrajini ter poziva k nadaljnjim sankcijam proti Belorusiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da so korupcija, pranje denarja in nezakonito financiranje mehanizmi za pomoč skupinam, povezanim z rusko vlado, ki podpirajo agresijo proti Ukrajini, in poziva k večjim prizadevanjem za boj proti njim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno podpira neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost držav vzhodnega partnerstva znotraj njihovih mednarodno priznanih meja in je neomajno zavezan in odločen, da bo ta načela branil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja dejstvo, da je Ruska federacija organizirala nezakonite „referendume“ v regijah znotraj mednarodno priznanih ukrajinskih meja in zatem poskušala nezakonito priključiti ukrajinske regije Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje; meni, da so ti „referendumi“ za mednarodno skupnost nični in neveljavni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poudarja, da ozemeljskih pridobitev, ki so posledica grožnje ali uporabe sile, nikoli ni mogoče priznati za zakonite; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja številne in hude kršitve človekovih pravic ter vojna hudodelstva, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile in njihovi pomagači, tudi na ukrajinskih ozemljih, ki jih je Rusija okupirala; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje hude posledice sovražnosti Ruske federacije proti Ukrajini za človekove pravice in humanitarne razmere ter izraža globoko zaskrbljenost zaradi velikega števila civilnih žrtev, tudi med ženskami in otroki, notranje razseljenih oseb in beguncev, ki potrebujejo humanitarno pomoč, ter zaradi zlorab otrok in kršitev zoper njih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vpliva ruske agresije na prehransko, energetsko, okoljsko in jedrsko varnost po vsem svetu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k takojšnjemu prenehanju napadov Ruske federacije z raketami in brezpilotnimi zrakoplovi na ukrajinsko kritično infrastrukturo ter vseh namernih napadov na civilne cilje, vključno s stanovanjskimi poslopji, šolami in bolnišnicami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da ruski izstrelki, usmerjeni v ukrajinsko civilno infrastrukturo, občasno vstopajo v zračni prostor drugih suverenih držav, tudi članic Nata; v zvezi s tem poziva mednarodno skupnost, naj se hitro in ustrezno odzove na tako očitno provokacijo; poudarja, da bo Rusija, če se mednarodna skupnost ne bo odzvala na kršitve zračnega prostora suverenih držav, provokativne akcije še naprej izvajala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k takojšnjemu in brezpogojnemu umiku vseh ruskih vojakov z ozemlja Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja, k odpravi blokade vseh ukrajinskih pristanišč ter k ponovni vzpostavitvi varne in proste plovbe v črnomorski in azovski regiji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vztraja, da morajo odgovorni za zločine agresije, vojna hudodelstva in hudodelstva proti človečnosti odgovarjati za svoja dejanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se morajo EU in njene države članice v tesnem sodelovanju z Ukrajino in mednarodno skupnostjo, po možnosti prek OZN, nujno zavzeti za ustanovitev posebnega mednarodnega sodišča za pregon kaznivega dejanja agresije proti Ukrajini, ki so ga zagrešili politični in vojaški voditelji Ruske federacije in njeni zavezniki, ter v zvezi s tem poiskati pravno smotrno in sporazumno pot naprej; meni, da bi ustanovitev takšnega sodišča zapolnila veliko vrzel v institucionalni ureditvi mednarodnega kazenskega pravosodja in bi morala temeljiti na standardih in načelih, ki veljajo za Mednarodno kazensko sodišče, kot je določeno v Rimskem statutu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva mednarodno skupnost, naj še naprej na vse možne načine in v tesnem sodelovanju z Ukrajino tej državi zagotavlja dejavno podporo in pomoč, da bo lahko uveljavljala svojo legitimno pravico do obrambe, se upirala in ustavila agresijo, osvobodila svoje prebivalce in ponovno pridobila popoln nadzor nad svojim celotnim mednarodno priznanim ozemljem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se zaveda, da je varno okolje pomembno za svobodo medijev, in poziva, naj se ruski državni mediji oziroma zasebni mediji, povezani z osebami ali podjetji, za katere veljajo sankcije in ki ogrožajo evropsko varnost ali spodbujajo vojno, opredelijo kot propagandne hiše; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja „mirovno formulo“ in spodbuja k uresničitvi vseh njenih korakov; pozdravlja prizadevanja za celovit, pravičen in trajen mir in varnost v Ukrajini in po vsej Evropi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da mora Rusija Ukrajini izplačati polno odškodnino za kaznivo dejanje agresije, vojna hudodelstva in uničenje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k sprejetju pravnega okvira za zaplembo ruskega premoženja pod sankcijami, da bi žrtvam vojne plačali odškodnino in financirali obnovo Ukrajine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba okrepiti trdo varnostno razsežnost držav vzhodnega partnerstva, kar bi pomembno prispevalo h mednarodnemu miru in varnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja očitno zlorabo pravice do veta v varnostnem svetu OZN s strani Ruske federacije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe za mednarodno osamitev Ruske federacije, tudi kar zadeva njeno članstvo v mednarodnih organizacijah in organih, kot so Združeni narodi. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2023)0015.

---

| 29.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/33

---

Resolucija o podpori Ukrajini, Moldaviji in Gruziji na poti do članstva v EU

(2023/C 229/07)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 23. junija 2022, da se Ukrajini in Moldaviji podeli status države kandidatke EU in prizna evropska perspektiva Gruzije, hkrati pa potrdi svojo pripravljenost, da državi podeli status kandidatke, potem ko bodo obravnavane prednostne naloge, opredeljene v mnenju Komisije o njeni prošnji za članstvo,

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za splošne zadeve z dne 13. decembra 2022 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, ki potrjujejo, da je prihodnost Ukrajine, Moldavije in Gruzije ter njihovih državljanov v EU,

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 23. novembra 2022 o novi strategiji EU za širitev (1),

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 (2), skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 15. decembra 2021 ter izjav z vseh prejšnjih vrhov vzhodnega partnerstva in pridružitvenih sporazumov med EU in Ukrajino (3), Moldavijo (4) ter Gruzijo (5);

| A. | ker Ukrajina, Moldavija in Gruzija ostajajo neomajno zavezane članstvu v EU; |
| --- | --- |

A.

ker Ukrajina, Moldavija in Gruzija ostajajo neomajno zavezane članstvu v EU;

| B. | ker se države vzhodnega partnerstva, ki se želijo pridružiti EU, soočajo z velikimi izzivi, zlasti zaradi obsežne vojaške invazije Rusije v Ukrajini, pa tudi drugih agresivnih dejanj (vključno z okupacijo), ki jih je Rusija zagrešila v regiji, ter njenih hibridnih groženj, kar je del njenih poskusov, da bi te države ohranila v svojem območju vpliva in preprečila njihovo povezovanje z EU; |
| --- | --- |

B.

ker se države vzhodnega partnerstva, ki se želijo pridružiti EU, soočajo z velikimi izzivi, zlasti zaradi obsežne vojaške invazije Rusije v Ukrajini, pa tudi drugih agresivnih dejanj (vključno z okupacijo), ki jih je Rusija zagrešila v regiji, ter njenih hibridnih groženj, kar je del njenih poskusov, da bi te države ohranila v svojem območju vpliva in preprečila njihovo povezovanje z EU;

| C. | ker je nadaljnja podpora EU pridruženim državam bistvenega pomena za njihova reformna prizadevanja; |
| --- | --- |

C.

ker je nadaljnja podpora EU pridruženim državam bistvenega pomena za njihova reformna prizadevanja;

| D. | ker ima širitvena politika EU preobrazbeno moč in pomembno vlogo kot strateška naložba v mir, demokracijo, blaginjo, varnost in stabilnost v Evropi; |
| --- | --- |

D.

ker ima širitvena politika EU preobrazbeno moč in pomembno vlogo kot strateška naložba v mir, demokracijo, blaginjo, varnost in stabilnost v Evropi;

| 1. | poudarja, da so države EU in vzhodnega partnerstva v kritičnem trenutku za evropsko varnostno strukturo in mednarodni red, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno najostreje obsoja vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini in potrjuje svojo neomajno solidarnost z ukrajinskim ljudstvom, ki od 24. februarja 2022 ob nezmanjšanih grožnjah in napadih izkazuje izjemen pogum in odpornost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost v zvezi z rusko zasedbo regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije, ki so nedeljivi del Gruzije, in njen pospešeni postopek priključitve, ki skupaj predstavljajo prvi sodobni poskus prisilnega spreminjanja meja suverene države v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja svojo zavezanost neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine, Moldavije in Gruzije v okviru njihovih mednarodno priznanih meja, in podpira njihova prizadevanja za popolno uveljavitev teh načel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da Rusija nemudoma zaustavi vse vojaške dejavnosti v Ukrajini in brezpogojno umakne vse sile, zaveznike in vojaško opremo z mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine ter preneha kršiti ali ogrožati njeno neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU in njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj čim tesneje sodelujejo, da bi ustavili rusko vojaško agresijo v Ukrajini, preprečili vsako nadaljnjo rusko agresijo ter ohranili mir in varnost v Evropi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vse zadevne strani, naj spoštujejo suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine, Moldavije in Gruzije, odvrnejo rusko agresijo ter zaščitijo evropsko varnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava zavezanost ukrajinskega, moldavskega in gruzijskega ljudstva njihovi evropski prihodnosti ter njihov prispevek k stabilnosti in varnosti v regiji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izreka pohvalo Ukrajini, Moldaviji in Gruziji za njihova prizadevanja pri izvajanju reform in jih spodbuja, naj nadaljujejo v tej smeri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vlade, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za boj proti korupciji in zagotovijo neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pomembno spodbujati kulturo političnega pluralizma in vključevanja ter konstruktiven politični dialog in parlamentarne funkcije v zvezi z zakonodajo in nadzorom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so dobro upravljanje, pravna država, močna civilna družba in svoboda medijev temeljni elementi procesa pristopa k EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža močno podporo prošnjam Ukrajine, Moldavije in Gruzije za pridružitev EU in priznava njihovo pravico, da same v demokratičnih procesih odločajo o svoji prihodnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba v celoti izpolniti ključne prednostne naloge, ki jih je Komisija navedla v svojih mnenjih o prošnjah Ukrajine, Moldavije in Gruzije za članstvo v EU in ki jih je potrdil Evropski svet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja Komisijo in države članice EU, naj Gruziji podelijo status države kandidatke in začnejo pristopna pogajanja z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k smiselnemu in strukturiranemu dialogu s temi državami o procesu pristopa k EU, pri čemer je treba upoštevati posebne dosežke in značilnosti vsake države; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spodbuja miroljubno reševanje nerešenih konfliktov z diplomatskimi prizadevanji, podporo reformam, demokratizaciji in gospodarskemu sodelovanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira vlogo solidarnostnih pasov pri spodbujanju povezovanja teh držav v evropsko družino in pomoči pri preseganju ovir in izzivov, ki se lahko pojavijo na njihovi poti k članstvu v EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vlade Ukrajine, Moldavije in Gruzije, naj izvajajo režim sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega) in ga razširijo, da bo vključeval sankcije za kazniva dejanja korupcije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj zagotovi urejen prehod Ukrajine, Moldavije in Gruzije od sosed in pridruženih držav EU na države pristopnice EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pripravi prilagojene načrte, ki bodo določili trdne temelje za postopno pridružitev Ukrajine, Moldavije in Gruzije enotnemu trgu EU, tako da se okrepi izvajanje pridružitvenih sporazumov ter poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij med EU in temi državami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | v skladu s priporočili konference o prihodnosti Evrope poziva, naj se vzpostavijo partnerstva, ki bodo temeljila na demokraciji, za pomoč Ukrajini, Moldaviji in Gruziji pri prilagajanju resnični pluralni demokraciji in vrednotam, ki so značilne za EU, ter naj se utrdi pot za obsežno in temeljito udeležbo državljanov v demokratičnem življenju EU na evropski, nacionalni in lokalni ravni; poudarja, da bi morala takšna partnerstva vključevati večnacionalno izmenjavo najboljših praks ter služiti spodbujanju in krepitvi trajnostnih, vključujočih in participativnih demokracij v sedanjih in prihodnjih državah članicah EU; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezna finančna sredstva za ta partnerstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj dodatno preuči zagotavljanje obstoječih finančnih instrumentov EU Ukrajini, Moldaviji in Gruziji, ob upoštevanju novega statusa v zvezi z EU, vključno z instrumentom za predpristopno pomoč, da bi jim pomagali izpolniti standarde in merila za pristop EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je širitvena politika EU eden od najučinkovitejših mehanizmov za zagotavljanje miru in stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | spodbuja naložbe v energetsko, prometno in digitalno povezljivost med tremi državami in EU, da bi povečali energetsko varnost, spodbudili trgovino, naložbene priložnosti in gospodarsko rast, izboljšali medosebne stike ter zagotovili večjo regionalno stabilnost in varnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva k izmenjavi idej, večjemu kulturnemu razumevanju, boljšemu gospodarskemu sodelovanju in medsebojnemu povezovanju Ukrajine, Moldavije in Gruzije ter njihovemu povezovanju z EU, s tem da se odpravi finančna ovira, ki jo predstavljajo stroški gostovanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen nadaljnjega sodelovanja med parlamentarno skupščino Euronest in parlamenti Ukrajine, Moldavije in Gruzije v podporo ciljev teh držav za članstvo v EU. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0406.

(2)  UL C 198, 6.7.2011, str. 4.

(3)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(4)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(5)  UL L 261, 30.8.2014, p. 4.

---