# Europos Sąjungos C 214/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 214 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. birželio 16d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 214

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. birželio 16d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2023 m. sausio 16–19 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2023 m. sausio 16–19 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2023 m. sausio 17 d., antradienis |
| 2023/C 214/01 | 2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos vietos prekybos sostinės įsteigimo (2022/2874(RSP)) | 2 |
| | 2023 m. sausio 18 d., trečiadienis |
| 2023/C 214/02 | 2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Bendrosios rinkos 30-osios metinės: laimėjimų paminėjimas ir žvilgsnis į būsimus pokyčius (2022/3015(RSP)) | 8 |
| 2023/C 214/03 | 2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Internetinius vaizdo žaidimus žaidžiančių vartotojų apsauga. Europos bendrąja rinka grindžiamas požiūris (2022/2014(INI)) | 15 |
| 2023/C 214/04 | 2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimas. 2022 m. metinis pranešimas (2022/2048(INI)) | 26 |
| 2023/C 214/05 | 2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2022/2050(INI)) | 54 |
| 2023/C 214/06 | 2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje bei Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2022/2049(INI)) | 77 |
| | 2023 m. sausio 19 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 214/07 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blokados Kalnų Karabache humanitarinių pasekmių (2023/2504(RSP)) | 104 |
| 2023/C 214/08 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Brazilijos demokratinių institucijų šturmo (2023/2505(RSP)) | 106 |
| 2023/C 214/09 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žurnalistų padėties Maroke, visų pirma Omaro Radi atvejo (2023/2506(RSP)) | 107 |
| 2023/C 214/10 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tribunolo dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą steigimo (2022/3017(RSP)) | 109 |
| 2023/C 214/11 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES atsako į protestus ir egzekucijas Irane (2023/2511(RSP)) | 114 |
| 2023/C 214/12 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija 2021 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2022/2153(INI)) | 123 |
| 2023/C 214/13 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Kova su sukčiavimu. Metinė 2021 m. ataskaita (2022/2152(INI)) | 133 |
| 2023/C 214/14 | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažos apimties žvejybos padėties ES ir ateities perspektyvų (2021/2056(INI)) | 150 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2023 m. sausio 17 d., antradienis

2023/C 214/01

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos vietos prekybos sostinės įsteigimo (2022/2874(RSP))

2

2023 m. sausio 18 d., trečiadienis

2023/C 214/02

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Bendrosios rinkos 30-osios metinės: laimėjimų paminėjimas ir žvilgsnis į būsimus pokyčius (2022/3015(RSP))

8

2023/C 214/03

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Internetinius vaizdo žaidimus žaidžiančių vartotojų apsauga. Europos bendrąja rinka grindžiamas požiūris (2022/2014(INI))

15

2023/C 214/04

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimas. 2022 m. metinis pranešimas (2022/2048(INI))

26

2023/C 214/05

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2022/2050(INI))

54

2023/C 214/06

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje bei Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2022/2049(INI))

77

2023 m. sausio 19 d., ketvirtadienis

2023/C 214/07

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blokados Kalnų Karabache humanitarinių pasekmių (2023/2504(RSP))

104

2023/C 214/08

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Brazilijos demokratinių institucijų šturmo (2023/2505(RSP))

106

2023/C 214/09

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žurnalistų padėties Maroke, visų pirma Omaro Radi atvejo (2023/2506(RSP))

107

2023/C 214/10

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tribunolo dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą steigimo (2022/3017(RSP))

109

2023/C 214/11

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES atsako į protestus ir egzekucijas Irane (2023/2511(RSP))

114

2023/C 214/12

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija 2021 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2022/2153(INI))

123

2023/C 214/13

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Kova su sukčiavimu. Metinė 2021 m. ataskaita (2022/2152(INI))

133

2023/C 214/14

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažos apimties žvejybos padėties ES ir ateities perspektyvų (2021/2056(INI))

150

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2023 m. sausio 17 d., antradienis |
| 2023/C 214/15 | 2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, susijusių su 7 straipsniu dėl privilegijų ir imuniteto gynimo ir 9 straipsniu dėl imunitetų procedūrų (2022/2210(REG)) | 167 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2023 m. sausio 17 d., antradienis

2023/C 214/15

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, susijusių su 7 straipsniu dėl privilegijų ir imuniteto gynimo ir 9 straipsniu dėl imunitetų procedūrų (2022/2210(REG))

167

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2023 m. sausio 17 d., antradienis |
| 2023/C 214/16 | 2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo projekto (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE)) | 170 |
| 2023/C 214/17 | 2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų ratifikuoti Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų Antrąjį papildomą protokolą dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo, projekto (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE)) | 171 |
| 2023/C 214/18 | 2023 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atliekų vežimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1257/2013 ir (ES) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) | 172 |
| 2023/C 214/19 | 2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui priedangos subjektais mokesčių tikslais, ir iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS)) | 223 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2023 m. sausio 17 d., antradienis

2023/C 214/16

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo projekto (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

170

2023/C 214/17

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų ratifikuoti Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų Antrąjį papildomą protokolą dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo, projekto (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

171

2023/C 214/18

2023 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atliekų vežimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1257/2013 ir (ES) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD))

172

2023/C 214/19

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui priedangos subjektais mokesčių tikslais, ir iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

223

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2023 6 16

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2023 m. sausio 16–19 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2023 m. sausio 17 d., antradienis

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/2

---

P9_TA(2023)0006

Europos vietos prekybos sostinės įsteigimas

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos vietos prekybos sostinės įsteigimo (2022/2874(RSP))

(2023/C 214/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į peticiją Nr. 0699/2021, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peticiją Nr. 0699/2021,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, 4 ir 5 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, 4 ir 5 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24, 153, 173 ir 227 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24, 153, 173 ir 227 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/690, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/690, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 1422) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 1422) (4),

| — | atsižvelgdamas Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl netarifinių ir nemokestinių kliūčių šalinimo bendrojoje rinkoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl netarifinių ir nemokestinių kliūčių šalinimo bendrojoje rinkoje (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „XXI a. tinkamas Europos mažmeninės prekybos sektorius“ (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „XXI a. tinkamas Europos mažmeninės prekybos sektorius“ (COM(2018)0219),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinio direktorato atliktą tyrimą „Teritorinio tiekimo suvaržymai ES mažmeninės prekybos sektoriuje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinio direktorato atliktą tyrimą „Teritorinio tiekimo suvaržymai ES mažmeninės prekybos sektoriuje“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją Nr. 0699/2021, kurioje siūloma įsteigti Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinę; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją Nr. 0699/2021, kurioje siūloma įsteigti Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinę;

| B. | kadangi peticijos pateikėjo pasiūlymai galėtų būti įkvėpimo šaltinis nustatant Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinės atrankos procedūrą; |
| --- | --- |

B.

kadangi peticijos pateikėjo pasiūlymai galėtų būti įkvėpimo šaltinis nustatant Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinės atrankos procedūrą;

| C. | kadangi mažmeninė prekyba yra labai svarbi ES ekonomikos ekosistema, kurioje sukuriama 11,5 proc. Europos pridėtinės vertės ir tiesiogiai dirba daugiau kaip 29 mln. žmonių; kadangi šio sektoriaus veikimas yra labai svarbus namų ūkių biudžetams ir tiekėjams, nes vartotojai apsipirkdami išleidžia vidutiniškai 30 proc. savo biudžeto; |
| --- | --- |

C.

kadangi mažmeninė prekyba yra labai svarbi ES ekonomikos ekosistema, kurioje sukuriama 11,5 proc. Europos pridėtinės vertės ir tiesiogiai dirba daugiau kaip 29 mln. žmonių; kadangi šio sektoriaus veikimas yra labai svarbus namų ūkių biudžetams ir tiekėjams, nes vartotojai apsipirkdami išleidžia vidutiniškai 30 proc. savo biudžeto;

| D. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), įskaitant šeimos valdomas įmones, yra Europos ekonomikos pagrindas; kadangi jos sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir jose dirba apie 100 mln. žmonių (7); |
| --- | --- |

D.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), įskaitant šeimos valdomas įmones, yra Europos ekonomikos pagrindas; kadangi jos sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir jose dirba apie 100 mln. žmonių (7);

| E. | kadangi mažmeninės prekybos MVĮ yra labai svarbios miesto ir kaimo vietos bendruomenėms, sudaro dalį socialinės struktūros ir tiesiogiai prisideda prie miestų ir miestelių centrų, kaip gyvybingų erdvių, kuriose piliečių poreikiams patenkinti reikalingos paslaugos teikiamos netoli jų namų, išlaikymo; kadangi mažmeninės prekybos MVĮ taip pat padeda kovoti su kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimu; kadangi mažmeninės prekybos MVĮ tiesiogiai prisideda prie piliečių klestėjimo, įtraukties ir gerovės, vietos kultūrinio gyvenimo ir ES miestų bei miestelių paveldo išsaugojimo, taip pat tose bendruomenėse suteikia daug galimybių įsidarbinti, o tai savo ruožtu padeda gerinti vartotojų patirtį; |
| --- | --- |

E.

kadangi mažmeninės prekybos MVĮ yra labai svarbios miesto ir kaimo vietos bendruomenėms, sudaro dalį socialinės struktūros ir tiesiogiai prisideda prie miestų ir miestelių centrų, kaip gyvybingų erdvių, kuriose piliečių poreikiams patenkinti reikalingos paslaugos teikiamos netoli jų namų, išlaikymo; kadangi mažmeninės prekybos MVĮ taip pat padeda kovoti su kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimu; kadangi mažmeninės prekybos MVĮ tiesiogiai prisideda prie piliečių klestėjimo, įtraukties ir gerovės, vietos kultūrinio gyvenimo ir ES miestų bei miestelių paveldo išsaugojimo, taip pat tose bendruomenėse suteikia daug galimybių įsidarbinti, o tai savo ruožtu padeda gerinti vartotojų patirtį;

| F. | kadangi, kita vertus, esant nepakankamam vietos prekybos mastui didėja socialinė, ekonominė ir fizinė miestų centrų ir apylinkių degradacija ir netgi užsisuka užburtas mažėjančio saugumo ratas; kadangi pripažįstama, kad mažmeninės prekybos paslaugų trūkumas yra viena iš kaimo vietovių gyventojų skaičiaus mažėjimo priežasčių; |
| --- | --- |

F.

kadangi, kita vertus, esant nepakankamam vietos prekybos mastui didėja socialinė, ekonominė ir fizinė miestų centrų ir apylinkių degradacija ir netgi užsisuka užburtas mažėjančio saugumo ratas; kadangi pripažįstama, kad mažmeninės prekybos paslaugų trūkumas yra viena iš kaimo vietovių gyventojų skaičiaus mažėjimo priežasčių;

| G. | kadangi vietos prekyba suteikia galimybę vartotojams siūlyti labiau prie jų poreikių pritaikytas ir tiesiogines paslaugas; |
| --- | --- |

G.

kadangi vietos prekyba suteikia galimybę vartotojams siūlyti labiau prie jų poreikių pritaikytas ir tiesiogines paslaugas;

| H. | kadangi COVID-19 krizė mažmeninės prekybos ekosistemai padarė didelį neigiamą poveikį; kadangi MVĮ neigiamos įtakos turėjo precedento neturintis pasaulio ekonomikos sukrėtimas, kai parduotuvės buvo uždarytos arba joms buvo taikomos griežtos atsargumo priemonės; kadangi, antra, šis sektorius patiria spaudimą dėl dabartinės krizės, įskaitant konfliktą Ukrainoje ir didėjančias energijos kainas; kadangi kyla pavojus daugumos MVĮ, kurios dažnai yra šeimos valdomos labai mažos įmonės, gyvybingumui ir rizika prarasti darbo vietas; |
| --- | --- |

H.

kadangi COVID-19 krizė mažmeninės prekybos ekosistemai padarė didelį neigiamą poveikį; kadangi MVĮ neigiamos įtakos turėjo precedento neturintis pasaulio ekonomikos sukrėtimas, kai parduotuvės buvo uždarytos arba joms buvo taikomos griežtos atsargumo priemonės; kadangi, antra, šis sektorius patiria spaudimą dėl dabartinės krizės, įskaitant konfliktą Ukrainoje ir didėjančias energijos kainas; kadangi kyla pavojus daugumos MVĮ, kurios dažnai yra šeimos valdomos labai mažos įmonės, gyvybingumui ir rizika prarasti darbo vietas;

| I. | kadangi vykstant visos mažmeninės prekybos vertės grandinės, kurios lyderės yra didelės įmonės, globalizacijai MVĮ dažnai labai sudėtinga išlaikyti konkurencinę padėtį; kadangi šalutiniai tokio reiškinio padariniai yra, be kita ko, komercinių pasiūlymų ir miesto kraštovaizdžio standartizacija, miestų centrų ištuštėjimas, didesnis ekologinis pėdsakas ir poveikis darbo sąlygoms; kadangi vietos prekybos stiprinimas galėtų padėti mažinti šiuos padarinius; |
| --- | --- |

I.

kadangi vykstant visos mažmeninės prekybos vertės grandinės, kurios lyderės yra didelės įmonės, globalizacijai MVĮ dažnai labai sudėtinga išlaikyti konkurencinę padėtį; kadangi šalutiniai tokio reiškinio padariniai yra, be kita ko, komercinių pasiūlymų ir miesto kraštovaizdžio standartizacija, miestų centrų ištuštėjimas, didesnis ekologinis pėdsakas ir poveikis darbo sąlygoms; kadangi vietos prekybos stiprinimas galėtų padėti mažinti šiuos padarinius;

| J. | kadangi, sparčiai vystantis e. prekybai, mažmeninės prekybos sektoriuje šiuo metu vyksta labai dideli pokyčiai, o įvairiais kanalais vykdoma mažmeninė prekyba, kai prekyba internetu derinama su tiesioginiu pardavimu, šiam sektoriui suteikia ir naujų galimybių, ir iššūkių; |
| --- | --- |

J.

kadangi, sparčiai vystantis e. prekybai, mažmeninės prekybos sektoriuje šiuo metu vyksta labai dideli pokyčiai, o įvairiais kanalais vykdoma mažmeninė prekyba, kai prekyba internetu derinama su tiesioginiu pardavimu, šiam sektoriui suteikia ir naujų galimybių, ir iššūkių;

| K. | kadangi euro zonoje toliau smarkiai didėja infliacija; kadangi energijos ir degalų kainos toliau didėja vidutinį infliacijos lygį gerokai viršijančiu tempu, išlieka labai nepastovios ir yra viena iš pagrindinių MVĮ veiklos nutraukimo priežasčių; kadangi dėl šių veiksnių mažmeninės prekybos sektoriaus MVĮ ir labai mažos įmonės tampa ypač pažeidžiamos; |
| --- | --- |

K.

kadangi euro zonoje toliau smarkiai didėja infliacija; kadangi energijos ir degalų kainos toliau didėja vidutinį infliacijos lygį gerokai viršijančiu tempu, išlieka labai nepastovios ir yra viena iš pagrindinių MVĮ veiklos nutraukimo priežasčių; kadangi dėl šių veiksnių mažmeninės prekybos sektoriaus MVĮ ir labai mažos įmonės tampa ypač pažeidžiamos;

| L. | kadangi smulkiesiems prekybininkams dažnai neigiamą poveikį daro didelės pardavimo platformos, kuriose, gamybos sąnaudas perkėlus į trečiąsias šalis, siūlomos mažesnės kainos; |
| --- | --- |

L.

kadangi smulkiesiems prekybininkams dažnai neigiamą poveikį daro didelės pardavimo platformos, kuriose, gamybos sąnaudas perkėlus į trečiąsias šalis, siūlomos mažesnės kainos;

| M. | kadangi, siekiant užtikrinti vienodas ir sąžiningas mažmeninės prekybos sąlygas visoje Europos Sąjungoje, labai svarbu visuose ES regionuose nutiesti didelio pajėgumo skaitmeninius tinklus; kadangi, pasak Europos Audito Rūmų, dar yra didelių šių tinklų tiesimo ES trūkumų, dėl kurių gali padidėti skaitmeninė atskirtis ir kilti pavojus retai apgyvendintose vietovėse veikiančių vietos parduotuvių, palyginti su dideliuose miestuose veikiančiomis parduotuvėmis, veiklos tvarumui; |
| --- | --- |

M.

kadangi, siekiant užtikrinti vienodas ir sąžiningas mažmeninės prekybos sąlygas visoje Europos Sąjungoje, labai svarbu visuose ES regionuose nutiesti didelio pajėgumo skaitmeninius tinklus; kadangi, pasak Europos Audito Rūmų, dar yra didelių šių tinklų tiesimo ES trūkumų, dėl kurių gali padidėti skaitmeninė atskirtis ir kilti pavojus retai apgyvendintose vietovėse veikiančių vietos parduotuvių, palyginti su dideliuose miestuose veikiančiomis parduotuvėmis, veiklos tvarumui;

| N. | kadangi Komisijos komunikatu „XXI a. tinkamas Europos mažmeninės prekybos sektorius“ siekiama stiprinti mažmeninės prekybos sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisijos komunikatu „XXI a. tinkamas Europos mažmeninės prekybos sektorius“ siekiama stiprinti mažmeninės prekybos sektoriaus konkurencingumą;

| O. | kadangi Komisijos pristatyta iniciatyva „Mažmeninės prekybos atgaivinimas“ remiama mažmeninės prekybos MVĮ skaitmenizacija ir modernizavimas; kadangi vienas iš svarbiausių veiksmų, kurių turėtų imtis ES politikos formuotojai, yra remti smulkiųjų mažmenininkų pajėgumus prisitaikyti prie šių pokyčių; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisijos pristatyta iniciatyva „Mažmeninės prekybos atgaivinimas“ remiama mažmeninės prekybos MVĮ skaitmenizacija ir modernizavimas; kadangi vienas iš svarbiausių veiksmų, kurių turėtų imtis ES politikos formuotojai, yra remti smulkiųjų mažmenininkų pajėgumus prisitaikyti prie šių pokyčių;

| P. | kadangi Komisija palankiai įvertino peticijos pateikėjo pateiktą pasiūlymą įsteigti Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinę ir apsvarstys galimybes spręsti konkrečius jame iškeltus klausimus; kadangi, atsižvelgdama į prioritetą užtikrinti, kad jos paramos programos darytų poveikį, Komisija visų pirma atsižvelgs į tai, kad svarbu neapsiriboti informuotumo didinimu, ir tiesiogiai padės spręsti problemas, kurių kyla mažmeninės prekybos MVĮ, ir daryti joms teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija palankiai įvertino peticijos pateikėjo pateiktą pasiūlymą įsteigti Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinę ir apsvarstys galimybes spręsti konkrečius jame iškeltus klausimus; kadangi, atsižvelgdama į prioritetą užtikrinti, kad jos paramos programos darytų poveikį, Komisija visų pirma atsižvelgs į tai, kad svarbu neapsiriboti informuotumo didinimu, ir tiesiogiai padės spręsti problemas, kurių kyla mažmeninės prekybos MVĮ, ir daryti joms teigiamą poveikį;

| Q. | kadangi šis pasiūlymas galėtų padėti sustiprinti darbą, šiuo metu miestuose atliekamą pagal pramonės ir MVĮ politiką, visų pirma Pažangių miestų iššūkio iniciatyvą, kurią įgyvendinant suburiama aktyvi 136 miestų iš 21 šalies bendruomenė, siekiant panaudoti pažangiausias technologijas ir skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką bei socialinį atsparumą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šis pasiūlymas galėtų padėti sustiprinti darbą, šiuo metu miestuose atliekamą pagal pramonės ir MVĮ politiką, visų pirma Pažangių miestų iššūkio iniciatyvą, kurią įgyvendinant suburiama aktyvi 136 miestų iš 21 šalies bendruomenė, siekiant panaudoti pažangiausias technologijas ir skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką bei socialinį atsparumą;

| R. | kadangi tvirtos mažmeninės prekybos bendruomenės kūrimas gali būti labai naudingas tiems subjektams, kurie nori atsinaujinti ir gerinti savo konkurencinę padėtį; |
| --- | --- |

R.

kadangi tvirtos mažmeninės prekybos bendruomenės kūrimas gali būti labai naudingas tiems subjektams, kurie nori atsinaujinti ir gerinti savo konkurencinę padėtį;

| S. | kadangi administracinių formalumų laikymasis MVĮ dėl jų ribotų finansinių ir žmogiškųjų išteklių daro didesnį poveikį negu didesnėms įmonėms; |
| --- | --- |

S.

kadangi administracinių formalumų laikymasis MVĮ dėl jų ribotų finansinių ir žmogiškųjų išteklių daro didesnį poveikį negu didesnėms įmonėms;

| T. | kadangi mažmeninės prekybos sektoriaus reguliavimo užduotis pirmiausia tenka valstybėms narėms; kadangi bet koks kliūčių, kurių kyla mažmeninės prekybos sektoriuje, vertinimas turėtų būti grindžiamas, be kitų dalykų, įmonių, darbuotojų ir vartotojų patirtimi ir suvokimu; kadangi valstybės narės turėtų užtikrinti, kad taikomos taisyklės nedarytų neproporcingai didelio poveikio MVĮ ir labai mažoms įmonėms ir netrukdytų jų veiklai; |
| --- | --- |

T.

kadangi mažmeninės prekybos sektoriaus reguliavimo užduotis pirmiausia tenka valstybėms narėms; kadangi bet koks kliūčių, kurių kyla mažmeninės prekybos sektoriuje, vertinimas turėtų būti grindžiamas, be kitų dalykų, įmonių, darbuotojų ir vartotojų patirtimi ir suvokimu; kadangi valstybės narės turėtų užtikrinti, kad taikomos taisyklės nedarytų neproporcingai didelio poveikio MVĮ ir labai mažoms įmonėms ir netrukdytų jų veiklai;

| U. | kadangi mažmeninės prekybos sektorius įneša didelį finansinį įnašą, padedantį padengti viešąsias išlaidas, susijusias su visiems piliečiams teikiamomis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

U.

kadangi mažmeninės prekybos sektorius įneša didelį finansinį įnašą, padedantį padengti viešąsias išlaidas, susijusias su visiems piliečiams teikiamomis viešosiomis paslaugomis;

| V. | kadangi šio pasiūlymo tikslas – skatinti vietos mažmeninę prekybą ir prisidėti prie visuotinio jos ekonominės ir socialinės svarbos supratimo; |
| --- | --- |

V.

kadangi šio pasiūlymo tikslas – skatinti vietos mažmeninę prekybą ir prisidėti prie visuotinio jos ekonominės ir socialinės svarbos supratimo;

| W. | kadangi regioniniai ar nacionaliniai tiekėjai dažnai yra vietos prekybos išteklių šaltinis, o tai padeda mažinti jų gaminių anglies pėdsaką; kadangi vykdant gamybą Sąjungos ribose užtikrinami kokybės standartai ir darbo sąlygos; |
| --- | --- |

W.

kadangi regioniniai ar nacionaliniai tiekėjai dažnai yra vietos prekybos išteklių šaltinis, o tai padeda mažinti jų gaminių anglies pėdsaką; kadangi vykdant gamybą Sąjungos ribose užtikrinami kokybės standartai ir darbo sąlygos;

| X. | kadangi parama mažmeninės prekybos MVĮ ir vietos prekybai ES yra labai svarbi siekiant skatinti ES ekonomiką ir užtikrinti, kad tiekimo grandinės būtų trumpesnės, lankstesnės ir saugesnės; |
| --- | --- |

X.

kadangi parama mažmeninės prekybos MVĮ ir vietos prekybai ES yra labai svarbi siekiant skatinti ES ekonomiką ir užtikrinti, kad tiekimo grandinės būtų trumpesnės, lankstesnės ir saugesnės;

| Y. | kadangi skatinant vietos prekybą prisidedama prie žaliosios pertvarkos prekybos trumpos grandinės produktais sektoriuje; kadangi būtina didinti visuomenės informuotumą apie vietos ir artimos prekybos svarbą siekiant prisidėti prie kovos su klimato kaita; |
| --- | --- |

Y.

kadangi skatinant vietos prekybą prisidedama prie žaliosios pertvarkos prekybos trumpos grandinės produktais sektoriuje; kadangi būtina didinti visuomenės informuotumą apie vietos ir artimos prekybos svarbą siekiant prisidėti prie kovos su klimato kaita;

| Z. | kadangi būtina populiarinti ir išsaugoti Europos Sąjungos miestelių, miestų ir regionų gaminius ir paslaugas, kad būtų galima stiprinti jų paveldo aspektą ir Europos bendrąją rinką; kadangi, jei Komisija imsis atitinkamų veiksmų dėl peticijoje pateikto pasiūlymo, ji galės geriau stebėti ir apibrėžti saugomas geografines nuorodas, kad būtų galima mūsų produktus populiarinti vidaus rinkoje ir visame pasaulyje ir apsaugoti juos nuo nesąžiningos konkurencijos; |
| --- | --- |

Z.

kadangi būtina populiarinti ir išsaugoti Europos Sąjungos miestelių, miestų ir regionų gaminius ir paslaugas, kad būtų galima stiprinti jų paveldo aspektą ir Europos bendrąją rinką; kadangi, jei Komisija imsis atitinkamų veiksmų dėl peticijoje pateikto pasiūlymo, ji galės geriau stebėti ir apibrėžti saugomas geografines nuorodas, kad būtų galima mūsų produktus populiarinti vidaus rinkoje ir visame pasaulyje ir apsaugoti juos nuo nesąžiningos konkurencijos;

| AA. | kadangi dauguma ES politikos krypčių ir teisės aktų įgyvendinami vietos ir regionų lygmenimis ir šiandien apima beveik visas politines, ekonomines ir socialines sritis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dauguma ES politikos krypčių ir teisės aktų įgyvendinami vietos ir regionų lygmenimis ir šiandien apima beveik visas politines, ekonomines ir socialines sritis;

| AB. | kadangi, remiantis Eurostato duomenimis, mažmeninės prekybos apimtis ES 2022 m. rugpjūčio mėn., palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2021 m., sumažėjo 1,3 proc. (8); |
| --- | --- |

AB.

kadangi, remiantis Eurostato duomenimis, mažmeninės prekybos apimtis ES 2022 m. rugpjūčio mėn., palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2021 m., sumažėjo 1,3 proc. (8);

| AC. | kadangi Komisija jau valdo programas, pavyzdžiui, Europos inovacijų tarybos, Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomosios įstaigos (EASME) ir iniciatyvos „Erasmus+“ programas, kuriomis remiamas darbo vietų kūrimas ir tvarumas ir vietos ekonominė veikla ir kurios galėtų bei turėtų padėti įgyvendinti šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Komisija jau valdo programas, pavyzdžiui, Europos inovacijų tarybos, Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomosios įstaigos (EASME) ir iniciatyvos „Erasmus+“ programas, kuriomis remiamas darbo vietų kūrimas ir tvarumas ir vietos ekonominė veikla ir kurios galėtų bei turėtų padėti įgyvendinti šį pasiūlymą;

| 1. | ragina Komisiją parengti ir išplėtoti pasiūlymą įsteigti Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinę, pristatyti specialią programą šiuo klausimu ir užtikrinti, kad įgyvendinant paramos programas būtų pateikta konkrečių pasiūlymų dėl išteklių ir poveikio biudžetui, padėsiančių tiesiogiai spręsti vietos mažmeninės prekybos sektoriuje kylančius sunkumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos veiksmų, kuriais būtų įsteigiama Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinė ir kurių tikslas turėtų būti pabrėžti labai svarbų vietos mažmeninės prekybos vaidmenį iš esmės stiprinant socialinę sanglaudą, skatinant ir saugant Europos miestelių, miestų ir regionų unikalumą ir įvairovę ir padedant vietos įmonėms spręsti dėl nesąžiningos konkurencijos atsirandančius sunkumus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją kiekvienais metais sušaukti atrankos komisiją, kurią sudarytų įvairūs suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, MVĮ, vietos prekybos asociacijų, pilietinių organizacijų atstovai, jaunieji verslininkai, vietos atstovai, Europos Parlamento ir Regionų komiteto nariai; ragina, kad ši atrankos komisija nustatytų tinkamumo ir atrankos kriterijus, pagal kuriuos būtų galima atsižvelgti į tokius veiksnius kaip geros darbo sąlygos, aplinkos apsauga ar vietos produktų populiarinimas; mano, kad atrankos procese turėtų galėti dalyvauti miesteliai ir miestai, neatsižvelgiant į jų gyventojų skaičių; patikslina, kad atrankos komisija turi pateikti Komisijai, Parlamentui ir Tarybai iškeltų kandidatūrų, įvertintų remiantis šių veiksmų tikslais ir ypatumais, ataskaitą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją skatinti, kad Europos metų miestelis ar miestas kasmet rengtų konferencijas, praktinius seminarus ir įgyvendintų iniciatyvas, pavyzdžiui, tokiais klausimais, kaip skaitmenizuoti prekybą, skatinti technologines inovacijas vietos mažmeninės prekybos sektoriuje, padėti saugoti aplinką, stiprinti savo kultūrines tendencijas ar optimizuoti komunikaciją ir bendradarbiavimą su vartotojais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Komisija atlieka svarbų vaidmenį teikiant paramą ir konsultacijas valstybėms narėms stengiantis sukurti sąžiningesnę, atviresnę ir labiau integruotą mažmeninės prekybos rinką, atsižvelgiant į geriausią patirtį ir gaires, kurios padėtų valstybėms narėms nustatyti mažiau ribojančias priemones, kad būtų pasiekta viešosios politikos tikslų įgyvendinimo ir mažmenininkų veiklos plėtros ir augimo užtikrinimo pusiausvyra; visų pirma ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tiekimo grandinių kūrimui ir (arba) stiprinimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares priimti priemones, skirtas mažųjų mažmeninės prekybos sektoriaus įmonių, įskaitant šeimos valdomas įmones, verslo modeliams atgaivinti, modernizuoti ir pritaikyti, kad valdžios institucijos galėtų padėti smulkiesiems mažmenininkams pasinaudoti technologiniais ir skaitmeniniais pokyčiais ir atsinaujinti, kad jie galėtų atremti ateities iššūkius, pavyzdžiui, susijusius su aplinka ir energijos tiekimu, ypač pasibaigus COVID-19 pandemijai ir atsiradus dideliems pirkimo įpročių pokyčiams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti paskatas kurti veikiančias vietos strategijas, kurios galėtų padėti užtikrinti, kad vietos politika darytų tikrą poveikį smulkiųjų mažmenininkų gyvenimui ir darbui, be kita ko, skatinti mokymą naujų mažmeninės prekybos sektoriaus technologijų klausimais, siekiant užtikrinti, kad visi prekybininkai galėtų prisitaikyti prie naujų pardavimo internetu formų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad vietos prekyba daro didelį poveikį kaimo vietovėms ir kad vidutinio dydžio miestuose ir miesteliuose ji yra labai svarbi visos vietovės ekonomikos varomoji jėga; pabrėžia, kad tokia prekyba padeda skatinti šių vietovių ekonomiką ir užimtumą ir yra labai glaudžiai susijusi su kitais sektoriais, pavyzdžiui, turizmo ar kultūros sektoriais, kuriuose sąveika ir partnerystė dažnai prisideda prie vietovės miestų ir miestelių ekonomikos plėtos skatinimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti smulkiuosius mažmenininkus ir jiems padėti visais jų veiklos etapais, pradedant įkūrimu ir baigiant kasdiene veikla, kartu atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir būtinybę mažinti mažoms įmonėms ir smulkiems mažmenininkams tenkančią administracinę naštą; prašo padėti smulkiesiems mažmenininkams įveikti vykdant skaitmeninę transformaciją kylančias kliūtis ir sunkumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją, siekiant populiarinti ES vietos prekybą ir skatinti piliečius kaip vartotojus ir tiekėjus įsitraukti į mažmeninės prekybos sektorių, pradėti specialią ES komunikacijos kampaniją mažmeninės prekybos srityje, pasitelkiant ES vietos prekybos ženklą; ragina Komisiją pradėti visuomenės informavimo apie vietos prekybos svarbą ir naudą kampanijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją visapusiškai naudotis Bendrosios rinkos programa ir teikti paramą vietos įmonėms, visų pirma MVĮ, siekiant didinti jų konkurencingumą ir tvarumą, be kita ko, mažmeninės prekybos sektoriuje, taip sudarant palankesnes sąlygas patekti į rinkas, stiprinant platinimo tinklus, skatinant verslumą ir verslumo įgūdžių įgijimą, taip pat pramonės modernizavimą ir mažinant jos aplinkosauginį ir energijos pėdsaką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti šio sektoriaus gyvybingumą itin sudėtingu metu ir skirti papildomų lėšų bei pagalbos, reikalingų mažmeninei prekybai ES išlikti; pabrėžia, kad dabartinė tiekimo krizė, taip pat didėjančios kainos MVĮ daro didesnį poveikį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas mažmeninės prekybos sektorių, kaip vieną iš horizontaliųjų prioritetų, įtraukti į savo 2021–2027 m. veiklos programas, miestų ir kaimo plėtros politiką, pažangiosios specializacijos strategijas ir partnerystės susitarimus, kad būtų galima finansuoti paramos mažmeninei prekybai projektus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją pagal tikslą stiprinti sanglaudos politikos miestų aspektą labiau įtraukti vietos prekybos skatinimą, nes vietos prekyba yra vienas iš pagrindinių vietos ir regionų ekonomikos sektorių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares populiarinti finansines paskatas, teikiamas smulkiesiems prekybininkams, kurie nusprendžia įsikurti retai apgyvendintose vietovėse, kad būtų galima pasinaudoti šia priemone kovojant su ES kylančiais demografiniais iššūkiais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | be to, ragina Komisiją, turint omenyje kompleksinį vietos prekybos pobūdį tokiose srityse kaip turizmas, transportas, kultūra, regioninė plėtra, miestų politika, užimtumas ir klimatas, atsižvelgti į galimą įvairių jos generalinių direktoratų veiklos sąveiką; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją, siekiant įsteigti Europos vietos ir mažmeninės prekybos sostinę, bendradarbiauti su Europos inovacijų taryba ir Europos inovacijų tarybos ir MVĮ reikalų vykdomąja įstaiga (EASME); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją parengti metinę ataskaitą, kurioje būtų įvertinti praėjusių metų sostinės veiklos rezultatai, įskaitant organizatorių atliktą renginių analizę ir atsiliepimus bei gerosios praktikos ir praktinės patirties pavyzdžių, kurie iš vieno miesto turėtų būti perduodami kitam miestui, rinkinį; ragina šią ataskaitą pateikti Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui; ragina pasirūpinti, kad Komisija galėtų peržiūrėti šią iniciatyvą pateikdama pasiūlymų, kurie, jos nuomone, yra būtini sklandžiam šių veiksmų įgyvendinimui užtikrinti, visų pirma atsižvelgiant į būsimą Sąjungos plėtrą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(2)  OL L 153, 2021 5 3, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 33.

(4)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

(5)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(6)  OL C 342, 2022 9 6, p. 212.

(7)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/smes_en.

(8)  Eurostatas, euro rodikliai, 2022 m. rugsėjo 5 d., https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/14698165/4-05092022-AP-EN.pdf/e19fec60-f51a-dde7-51cb-0b8d0bd7f6fc.

---

2023 m. sausio 18 d., trečiadienis

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/8

---

P9_TA(2023)0007

Bendrosios rinkos 30-osios metinės

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bendrosios rinkos 30-osios metinės: laimėjimų paminėjimas ir žvilgsnis į būsimus pokyčius“ (2022/3015(RSP))

(2023/C 214/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 ir 26 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 ir 26 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 27 d. savo Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto surengtą viešąjį klausymą tema „Bendrosios rinkos 30-osios metinės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 27 d. savo Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto surengtą viešąjį klausymą tema „Bendrosios rinkos 30-osios metinės“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos stiprinimas: laisvo paslaugų judėjimo ateitis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos stiprinimas: laisvo paslaugų judėjimo ateitis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 13/2022 „Laisvas judėjimas ES COVID-19 pandemijos metu. Ribotas vykdomos vidaus sienų kontrolės tikrinimas ir nekoordinuoti valstybių narių veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 13/2022 „Laisvas judėjimas ES COVID-19 pandemijos metu. Ribotas vykdomos vidaus sienų kontrolės tikrinimas ir nekoordinuoti valstybių narių veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų planas“ (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų planas“ (COM(2020)0094),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. Komisijos komunikatą „ES standartizacijos strategija. Pasaulinių standartų nustatymas siekiant paremti atsparią, žaliąją ir skaitmeninę ES bendrąją rinką“ (COM(2022)0031), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. Komisijos komunikatą „ES standartizacijos strategija. Pasaulinių standartų nustatymas siekiant paremti atsparią, žaliąją ir skaitmeninę ES bendrąją rinką“ (COM(2022)0031),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „20-ąsias veiklos metines mini SOLVIT – pagalbininkas sprendžiant problemas bendrojoje rinkoje“ (SWD(2022)0325), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „20-ąsias veiklos metines mini SOLVIT – pagalbininkas sprendžiant problemas bendrojoje rinkoje“ (SWD(2022)0325),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „Užtikrinti ES teisės aktų vykdymą, kad Europa būtų naudinga“ (COM(2022)0518), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „Užtikrinti ES teisės aktų vykdymą, kad Europa būtų naudinga“ (COM(2022)0518),

| — | atsižvelgdamas į 2023 m. sausio 16 d. Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl bendrosios rinkos 30-ųjų metinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2023 m. sausio 16 d. Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl bendrosios rinkos 30-ųjų metinių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi prieš 30 metų bendra Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių, glaudžiai bendradarbiaujančių su Europos Sąjungos vartotojais, įmonėmis, darbuotojais ir pilietine visuomene, vizija, bendros pastangos ir ryžtas paskatino sukurti ES bendrąją rinką, kurioje saugomi socialiniai standartai, ir tai buvo svarbus žingsnis Europos integracijos ir jos vis glaudesnio tarpvalstybinio bendradarbiavimo istorijoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi prieš 30 metų bendra Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių, glaudžiai bendradarbiaujančių su Europos Sąjungos vartotojais, įmonėmis, darbuotojais ir pilietine visuomene, vizija, bendros pastangos ir ryžtas paskatino sukurti ES bendrąją rinką, kurioje saugomi socialiniai standartai, ir tai buvo svarbus žingsnis Europos integracijos ir jos vis glaudesnio tarpvalstybinio bendradarbiavimo istorijoje;

| B. | kadangi šiandien bendroji rinka yra didžiausia pasaulyje vidaus rinka, kurioje įsteigta 56 mln. Europos darbo vietų, sukuriama 25 proc. ES bendrojo vidaus produkto (BVP) ir taikomi aukšti vartotojų apsaugos standartai; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiandien bendroji rinka yra didžiausia pasaulyje vidaus rinka, kurioje įsteigta 56 mln. Europos darbo vietų, sukuriama 25 proc. ES bendrojo vidaus produkto (BVP) ir taikomi aukšti vartotojų apsaugos standartai;

| C. | kadangi, praėjus trims dešimtmečiams, bendrojoje rinkoje ir toliau vyksta pokyčiai; kadangi pastaruoju metu dėl įvairių krizių atsirado tiekimo trūkumas, iš kurio matyti, kad bendrąją rinką reikia paversti tokia priemone, kuri padėtų didinti ES atsparumą ir paspartinti perėjimą prie visiškai žiedinės ekonomikos iki 2050 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi, praėjus trims dešimtmečiams, bendrojoje rinkoje ir toliau vyksta pokyčiai; kadangi pastaruoju metu dėl įvairių krizių atsirado tiekimo trūkumas, iš kurio matyti, kad bendrąją rinką reikia paversti tokia priemone, kuri padėtų didinti ES atsparumą ir paspartinti perėjimą prie visiškai žiedinės ekonomikos iki 2050 m.;

| D. | kadangi tebėra būtina toliau spręsti susiskaidymo problemą, visų pirma nustatant bendrą ES politiką, kuria būtų skatinamas Europos pasaulinis ir vidaus konkurencingumas ir sąžininga konkurencija, kad būtų galima sustiprinti jos geopolitinę įtaką, kartu pripažįstant ypatingą viešojo intereso paslaugų vaidmenį; |
| --- | --- |

D.

kadangi tebėra būtina toliau spręsti susiskaidymo problemą, visų pirma nustatant bendrą ES politiką, kuria būtų skatinamas Europos pasaulinis ir vidaus konkurencingumas ir sąžininga konkurencija, kad būtų galima sustiprinti jos geopolitinę įtaką, kartu pripažįstant ypatingą viešojo intereso paslaugų vaidmenį;

| E. | kadangi tik socialinė ir konkurencinga Europa galės skatinti ekonomikos atsigavimą ir tvarų augimą, darbo vietų kūrimą ir inovacijas, prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos įgyvendinimo ir užsitikrinti atvirą strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi tik socialinė ir konkurencinga Europa galės skatinti ekonomikos atsigavimą ir tvarų augimą, darbo vietų kūrimą ir inovacijas, prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos įgyvendinimo ir užsitikrinti atvirą strateginį savarankiškumą;

| F. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos ir „Brexit’o“ kilo didelių bendrosios rinkos vientisumo problemų, ypač susijusių su laisvu prekių ir asmenų judėjimu ir sklandžiu tiekimo grandinių veikimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos ir „Brexit’o“ kilo didelių bendrosios rinkos vientisumo problemų, ypač susijusių su laisvu prekių ir asmenų judėjimu ir sklandžiu tiekimo grandinių veikimu;

| G. | kadangi, Rusijai pradėjus agresijos karą prieš Ukrainą, dabar dar geriau matyti, kokia svarbi yra valstybių narių vienybė ir jų tarpusavio bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, Rusijai pradėjus agresijos karą prieš Ukrainą, dabar dar geriau matyti, kokia svarbi yra valstybių narių vienybė ir jų tarpusavio bendradarbiavimas;

| H. | kadangi iš tyrimų matyti, kad tolesni veiksmai laisvo prekių judėjimo palengvinimo srityje galėtų gerokai paskatinti ES vidaus prekybą, o ekonominė jų nauda galėtų siekti nuo 228 iki 372 mlrd. EUR per metus; |
| --- | --- |

H.

kadangi iš tyrimų matyti, kad tolesni veiksmai laisvo prekių judėjimo palengvinimo srityje galėtų gerokai paskatinti ES vidaus prekybą, o ekonominė jų nauda galėtų siekti nuo 228 iki 372 mlrd. EUR per metus;

| I. | kadangi iš tyrimų taip pat matyti, kad tolesni veiksmai paslaugų sektoriuose taip pat galėtų būti naudingi, nes ilguoju laikotarpiu per metus būtų sukuriama 279–457 mlrd. EUR papildomo BVP; kadangi apskaičiuota, kad dėl ES laimėjimų bendrojoje skaitmeninėje rinkoje prie ES ekonomikos augimo kasmet prisidedama 177 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

I.

kadangi iš tyrimų taip pat matyti, kad tolesni veiksmai paslaugų sektoriuose taip pat galėtų būti naudingi, nes ilguoju laikotarpiu per metus būtų sukuriama 279–457 mlrd. EUR papildomo BVP; kadangi apskaičiuota, kad dėl ES laimėjimų bendrojoje skaitmeninėje rinkoje prie ES ekonomikos augimo kasmet prisidedama 177 mlrd. EUR;

| J. | kadangi gerai veikiančios prekių ir paslaugų bendrosios rinkos plėtojimas yra neatsiejama kelio link didesnio atviro strateginio savarankiškumo ir didesnio atsparumo užtikrinant darnų vystymąsi dalis; kadangi bendroji skaitmeninė rinka yra Europos technologijų ekosistemos, galinčios skatinti augimą ir padėti išlaikyti demokratinius principus, pilietines laisves ir atvirąjį internetą, pagrindas; |
| --- | --- |

J.

kadangi gerai veikiančios prekių ir paslaugų bendrosios rinkos plėtojimas yra neatsiejama kelio link didesnio atviro strateginio savarankiškumo ir didesnio atsparumo užtikrinant darnų vystymąsi dalis; kadangi bendroji skaitmeninė rinka yra Europos technologijų ekosistemos, galinčios skatinti augimą ir padėti išlaikyti demokratinius principus, pilietines laisves ir atvirąjį internetą, pagrindas;

| K. | kadangi Konferencijoje dėl Europos ateities buvo pateikta pasiūlymų, kaip didinti ES ekonomikos konkurencingumą ir atsparumą ir stiprinti bendrąją rinką, įskaitant skaitmenizacijos priemones, kad būtų galima sąžiningai ir tvariai sutvirtinti ekonomiką ir bendrąją rinką, stiprinti visų dydžių įmonėms skirtą bendrąją skaitmeninę rinką ir įgyvendinant į žmogų orientuotą skaitmeninę pertvarką Europą paversti pasaulio lydere; |
| --- | --- |

K.

kadangi Konferencijoje dėl Europos ateities buvo pateikta pasiūlymų, kaip didinti ES ekonomikos konkurencingumą ir atsparumą ir stiprinti bendrąją rinką, įskaitant skaitmenizacijos priemones, kad būtų galima sąžiningai ir tvariai sutvirtinti ekonomiką ir bendrąją rinką, stiprinti visų dydžių įmonėms skirtą bendrąją skaitmeninę rinką ir įgyvendinant į žmogų orientuotą skaitmeninę pertvarką Europą paversti pasaulio lydere;

| L. | kadangi bendroji rinka, reaguodama į jai kylančius iššūkius, visada vystosi ir auga; kadangi bendrąją rinką vėl reikia pertvarkyti ir modernizuoti, kad būtų galima spręsti jai kylančius naujus iššūkius ir ji toliau būtų viena iš Europos integracijos varomųjų jėgų; |
| --- | --- |

L.

kadangi bendroji rinka, reaguodama į jai kylančius iššūkius, visada vystosi ir auga; kadangi bendrąją rinką vėl reikia pertvarkyti ir modernizuoti, kad būtų galima spręsti jai kylančius naujus iššūkius ir ji toliau būtų viena iš Europos integracijos varomųjų jėgų;

Bendrosios rinkos reikšmė. Nemažėjanti svarba ir dabartiniai iššūkiai

| 1. | primena, kad bendrojoje rinkoje tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu skatinamos įmonės, saugomi vartotojai ir remiami piliečiai, taip pat skatinamas konkurencingumas ir tvarus augimas visoje ES, todėl ji yra Europos integracijos varomoji jėga ir jos ekonomikos pagrindas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad bendroji rinka buvo ir tebėra pagrindinė priemonė taikai, stabilumui ir klestėjimui Europos žemyne užtikrinti, taip pat ji labai prisideda prie Europos vaidmens pasaulinėje arenoje stiprinimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad visos keturios bendrosios rinkos laisvės, kaip nustatyta Sutartyse, yra labai svarbios siekiant šių tikslų ir turi būti įgyvendintos, kad būtų galima stiprinti bendrąją rinką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad bendroji rinka negali būti laikoma savaime suprantamu dalyku; pabrėžia, kad ji susiduria su dideliais sunkumais: pradedant ilgalaikiais geopolitiniais iššūkiais ir jų poveikiu pasaulio ekonomikai ir prekybai ir baigiant klimato kaita bei ES ir jos kaimyninėse šalyse kylančiais uždaviniais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad „Brexit’as“ padarė didžiulį poveikį tiek Jungtinėje Karalystėje, tiek ES veikiančioms įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat daugeliui piliečių, ir tai yra patvirtinimas, kad bendroji rinka atlieka pagrindinį vaidmenį ne tik skatinant ekonominę integraciją, bet ir suburiant Europos žmones; atkreipia dėmesį į bendrosios rinkos ir muitų sąjungos svarbą ir narystės ES vertę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad COVID-19 krizė ir įvairūs taikyti vienašaliai nacionaliniai apribojimai padarė didelį ir žalingą poveikį laisvam prekių ir piliečių, visų pirma tarpvalstybinių darbuotojų, judėjimui, o tai turėjo neigiamos įtakos ES įmonėms; vis dėlto pažymi, kad bendroji rinka, kaip paaiškėjo, yra viena iš svarbiausių Europos priemonių, skirtų bendradarbiaujant reaguoti į krizę; pripažįsta bendrosios rinkos vaidmenį naikinant nacionalinius eksporto draudimus per COVID-19 krizę, aprūpinant piliečius būtiniausiomis prekėmis ir paslaugomis ir skatinant medicinos reikmenų gamybą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą yra dar vienas bendrosios rinkos atsparumo išbandymas, nes dėl jo buvo sutrikdytos tiekimo grandinės ir prekybos srautai ir atsirado trūkumas, įskaitant kai kurių svarbiausiųjų žaliavų trūkumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad bendroji rinka krizės metu yra viena iš pagrindinių priemonių, jeigu valstybės narės gali imtis suderintų veiksmų; mano, kad užtikrinant tokį veiksmų koordinavimą pagrindinį vaidmenį turėtų atlikti Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė (SMEI), kad būtų išvengta trūkumo ir būtų užtikrintas sklandus bendrosios rinkos veikimas, įskaitant laisvą būtiniausių prekių ir paslaugų judėjimą visoje ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad pastangos užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą turi būti neatsiejamos nuo pastangų pasiekti pagrindinius ES tikslus, susijusius su darniu vystymusi ir socialine rinkos ekonomika; todėl primygtinai ragina Komisiją skirti išteklių problemoms, darančioms neigiamą poveikį bendrajai rinkai, spręsti, visų pirma nepagrįstoms kliūtims, kurios trukdo vartotojams, darbuotojams ir įmonėms, ypač MVĮ, išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą, šalinti; šiuo požiūriu mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų, visų pirma pasitelkiant Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo darbo grupę (SMET); pakartoja savo raginimą Komisijai iki 2023 m. pabaigos pristatyti konkrečius SMET darbo rezultatus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tvirtina, kad norint toliau stiprinti bendrąją rinką ir užtikrinti naudą ES vartotojams ir įmonėms, reikia dėti daugiau pastangų, be kita ko, laiku ir tinkamai formuoti politiką; atkreipia dėmesį į indėlį rengiant bendrosios rinkos politiką ir teisės aktų sistemą, įneštą vadovaujant Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui (IMCO); pabrėžia, kad modernizuojant bendrąją rinką taip pat reikia į vidaus rinkos politiką įtraukti bendrus Sutarties tikslus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad neseniai įsigalioję Skaitmeninių rinkų aktas ir Skaitmeninių paslaugų aktas yra labai svarbus indėlis kuriant suderintą, sąžiningą, konkurencingą ir patikimą bendrąją skaitmeninę rinką; mano, kad labai svarbu užtikrinti veiksmingą šių dviejų teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą, be kita ko, skiriant pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių; ragina Komisiją nuolat ir atidžiai stebėti šių aktų įgyvendinimą ir atitinkamai teikti ataskaitas atitinkamam Parlamento komitetui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tebėra įsipareigojęs siekti gerų rezultatų įgyvendinant būsimus Dirbtinio intelekto aktą, Duomenų aktą ir Kibernetinio atsparumo aktą, kurie bus pagrindinės priemonės skatinant bendrosios rinkos požiūrį į dirbtinį intelektą ir kuriant bendrąją duomenų rinką, taip pat užtikrinant patikimą vartotojų ir naudotojų apsaugą; pabrėžia, kad šie pasiūlymai yra labai svarbūs nustatant taisykles, kuriomis grindžiama bendrosios rinkos skaitmeninė pertvarka, ir stiprinant Europos pirmavimą novatoriškų technologijų srityje; taip pat pažymi, kad Dirbtinio intelekto aktas turi būti grindžiamas į žmogų orientuotu požiūriu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad neseniai sutartos taisyklės dėl universaliojo mobiliųjų telefonų ir kitų elektroninių įrenginių įkroviklio yra įrodymas, kad bendroji rinka gali būti naudinga piliečiams, įmonėms ir aplinkai; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Europos Parlamento, ypač Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, vaidmenį, kurį jie per pastaruosius 12 metų atliko nustatant tokias taisykles; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta teigiamą naujosios teisės aktų sistemos indėlį stiprinant bendrosios rinkos integraciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad reikia įdiegti veiksmingą Europos standartizacijos sistemą, kuri suteiktų galimybę greitai paskelbti darniuosius standartus, kuriais suteikiama atitikties prielaida, ir kuri būtų suderinta su tarptautiniais standartais, kad būtų galima remti pasaulinę prekybą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad ateinančiais dešimtmečiais ES profesinės paslaugos būtų konkurencingos pasaulio mastu, svarbu veiksmingai pripažinti profesines kvalifikacijas ir pašalinti nepagrįstas laisvo specialistų judėjimo kliūtis; ragina Komisiją neprarasti budrumo vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kai valstybės narės nesilaiko ES kvalifikacijų pripažinimo teisės aktų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad Komisija iki 2024 m. gegužės mėn. turėtų pateikti Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos (3) įgyvendinimo ataskaitą; mano, kad šios direktyvos pakeitimais siekiama atnaujinti ir pagerinti taikomas vartotojų apsaugos taisykles, kad būtų atsižvelgiama į naujus bendrosios rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | be to, pabrėžia, kad reikia įvertinti ir valdyti ES strateginę priklausomybę nuo blokui nepriklausančių šalių keliose ypatingos svarbos srityse, be kita ko, didinant pakartotinio gaminių naudojimo arba jų antrinio perdirbimo mastą, ir tebėra įsipareigojęs sukurti plataus užmojo baterijų ir puslaidininkių teisės aktų sistemą, taip pat skatinti Europos standartizaciją ir SMEI, kaip svarbius veiksnius užtikrinant ES tiekimo saugumą, krizių valdymą ir atsparumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad vartotojai yra bendrosios rinkos pagrindas; atkreipia dėmesį į svarbų vartotojų apsaugos vaidmenį užtikrinant, kad bendroji rinka galėtų veikti tinkamai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra visapusiškai įsipareigojęs išlaikyti aukštą vartotojų apsaugos lygį, be kita ko, įgyvendinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, ir tęsti šiuo metu atliekamą darbą, susijusį su Reglamentu dėl bendros gaminių saugos, Vartojimo kreditų direktyva ir Direktyva dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad žiedinė ekonomika yra vienas iš svarbių tikslų, ir jog labai svarbu, kad gaminiai būtų sukurti taip, kad juos būtų galima naudoti ilgiau ir kad jie būtų lengvai ir saugiai taisomi, ir kad vartotojams būtų teikiama patikima ir aiški informaciją apie patvarumą ir galimybes pataisyti, tuo pat metu stengiantis prekybininkams, ypač MVĮ, neužkrauti neproporcingai didelės naštos; ketina konstruktyviai prisidėti prie šio tikslo padėdamas įgyvendinti Vartotojų įgalėjimo dalyvauti žaliojoje pertvarkoje ir Tvarių gaminių ekologinio projektavimo iniciatyvas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl teisės į remontą, apie kurį buvo paskelbusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad bendrajai rinkai tiekiami gaminiai turėtų atitikti ne tik aukščiausius gaminių ir saugos, bet ir aukščiausius gamybos standartus; todėl pabrėžia, kad bendrojoje rinkoje turėtų būti uždrausti gaminiai, pagaminti pasitelkiant priverčiamąjį darbą; pabrėžia esminį tiek rinkos priežiūros institucijų, tiek įmonių vaidmenį užtikrinant, kad visos prekės, kurios į bendrąją rinką patenka iš ES nepriklausančių šalių, atitiktų ES teisės reikalavimus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta, kad pereinant prie tvarios ir žiedinės ekonomikos ES viešųjų pirkimų taisyklės gali atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra tvirtai įsitikinęs, kad svarbu sukurti veiksmingą muitinės teisinę sistemą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu iki 2025 m. pasiekti vieną iš strateginių ES tikslų suskaitmenizuoti muitinės ir ne muitinės sistemas ir jas susieti tarpusavyje; mano, kad elektroninės muitinės procedūros gali prisidėti prie gerai veikiančios bendrosios skaitmeninės rinkos; šiuo požiūriu palankiai vertina Komisijos tarpinę Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo vertinimo ataskaitą ir jos ketinimą pertvarkyti muitų sąjungą parengiant teisės aktų rinkinį, kuriuo Sąjungos muitinės kodeksas būtų patobulintas ir pritaikytas taip, kad būtų galima atremti iššūkius ir riziką, visų pirma atsirandančius dėl e. prekybos; ragina Komisiją atsižvelgti į Muitų sąjungos iššūkių žinovų grupės išvadas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad už veiksmingą ir vienodą galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą pirmiausia atsakingos valstybės narės; |
| --- | --- |

25.

Bendrosios rinkos modernizavimas siekiant atnaujinti su ja susijusius įsipareigojimus

| 26. | mano, kad geriausias būdas pažymėti bendrosios rinkos 30-ąsias metines – modernizuoti bendrąją rinką, kad būtų atnaujinti su ja susiję įsipareigojimai užtikrinti naudą vartotojams ir įmonėms; mano, kad bendroji rinka, kurioje užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis ir atsižvelgiama į aplinkos ir socialinius aspektus, ir be trikdžių veikianti verslo sistema yra aspektai, dėl kurių bendroji rinka tampa patraukli pasauliniu mastu ir toliau skatinama Europos integracija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad toliau plėtojant bendrąją rinką turi būti atnaujintas bendradarbiavimas su visais piliečiais, taip pat teikiamos paskatos švietimo srityje, kad būtų suteikta galimybių įgyti naujų įgūdžių, reikalingų įgyvendinant mūsų šalių ekonomikos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | yra įsitikinęs, kad, nors pabrėžiama būtinybė užtikrinti konkurenciją bendrojoje rinkoje, partnerystė ir bendradarbiavimas bendrojoje rinkoje yra Europos integracijos varomosios jėgos; mano, kad reikia toliau plėtoti bendradarbiavimą, nes tai gali padėti sustiprinti bendrosios rinkos pranašumus ir kompensuoti jos trūkumus, ypač krizių metu; laikosi nuomonės, kad tokiais atvejais bendroji rinka ir toliau turėtų būti viena iš pagrindinių žmonėms ir įmonėms skirtų priemonių; |
| --- | --- |

28.

| 29. | yra įsitikinęs, kad įgyvendinant bendrosios rinkos politiką turėtų būti siekiama ne tik mažinti kliūtis, bet ir nukreipti ES tolesnės plėtros remiantis bendromis vertybėmis linkme, ypač aiškiai apibrėžiant, ką reikia padaryti siekiant įmonėms ir darbuotojams palengvinti vykstančią pertvarką ir apsaugoti vartotojus bei aplinką; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją toliau nagrinėti naujas skaitmenines galimybes ir tendencijas, įskaitant virtualiuosius pasaulius, siekiant užtikrinti tolesnį tinkamą bendrosios rinkos veikimą ir gerą vartotojų apsaugą; ragina Komisiją išnagrinėti aplinkosaugos priemonių poveikį paslaugų sektoriams, įskaitant skaitmenines paslaugas, ir būtinybę atnaujinti tokias priemones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pakartoja, kad reikia palengvinti laisvą ne asmens duomenų judėjimą, kad būtų sudarytos sąlygos diegti Europos inovacijas, remti įmonių augimą ir bendrąją skaitmeninę rinką; reiškia paramą perėjimui prie visapusiškai veikiančios e. viešųjų pirkimų sistemos ir e. sąskaitų faktūrų išrašymo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad Europa turėtų įvertinti produktų ir paslaugų reguliavimo sistemą ir tai, ar reikia nustatyti taisykles dėl teisių pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir garantijomis, kad būtų skatinamas tvarus vartojimas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | taip pat mano, kad Europa turi toliau plėtoti naudotų prekių rinką; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pritaria tolesniam bendrosios rinkos išorės aspekto stiprinimui ir ES interesų bei jos strateginės nepriklausomybės išsaugojimui; mano, kad aukšti bendrosios rinkos standartai gali būti perimami ir pritaikomi visame pasaulyje ir turėtų būti tinkamai taikomi, kad Europos įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į Europos standartų ir Europos standartizacijos leidinių svarbą bendrajai rinkai, Europos pramonės konkurencingumui ir piliečių saugai bei saugumui; palankiai vertina Komisijos pristatytą naująją ES strategiją; pabrėžia, kad svarbu konsultuotis su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant MVĮ, vartotojų organizacijas, aplinkos ir socialinius suinteresuotuosius subjektus, ir apskritai atsižvelgti į viešąjį interesą; mano, kad ES atitinkamuose pasauliniuose forumuose turi plėtoti strategiškesnį požiūrį į standartus, įskaitant tarptautinę standartizacijos veiklą, ypač skaitmeninėje srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia nustatyti trumpalaikės nekilnojamojo turto nuomos ir apgyvendinimo reguliavimo sistemą, be kita ko, didinant skaidrumą ir teisinį tikrumą, ypač duomenų generavimo ir dalijimosi jais srityse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad vartotojų apsaugos nuostatos turi būti atnaujintos taip, kad būtų atsižvelgiama ir į skaitmenines neatitiktis, kad jos apimtų skaitmeninių paslaugų sektorių, pavyzdžiui, žaidimus, virtualiąją realybę, papildytąją realybę ir virtualiuosius pasaulius; pabrėžia, kad svarbu skatinti inovacijas ir naujas įmones; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad Europos prieinamumo aktas ir Saityno prieinamumo direktyva yra svarbūs laimėjimai, pasiekti šalinant neįgaliesiems kylančias kliūtis ir taip sudarant sąlygas visiems ES piliečiams dalyvauti bendrojoje produktų ir paslaugų rinkoje bei platesnio masto bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; vis dėlto mano, kad tokie itin svarbūs teisės aktai valstybėse narėse įgyvendinami labai nevienodai ir apskritai dar nepatenkinamai; ragina valstybes nares atliekant viešųjų pirkimų procedūras tinkamai atsižvelgti į prieinamumo taisykles; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad remiant valstybes nares įgyvendinimo etapu centras „AccessibleEU“ turėtų atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų; be to, mano, kad įmonėms naudingos bendros suderintos prieinamumo taisyklės; prašo Komisijos apsvarstyti, kaip pašalinti likusias kliūtis ir pagerinti prieinamumą, kad šios iniciatyvos ir toliau būtų naudingos piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad e. prekybos priemonės, kuriomis kovojama su nepagrįstu geografiniu blokavimu, ypač Reglamentas (ES) 2018/302 (4), padeda kurti mažiau suskaidytos bendrosios rinkos sistemą ir didinti vartotojų pasirinkimo galimybes, susijusias su apsipirkimu internetu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į svarbų tinklo SOLVIT vaidmenį prisidedant prie bendrosios rinkos veikimo gerinimo, nes jis padeda įmonėms, piliečiams ir valdžios institucijoms tinkamai taikyti bendrosios rinkos taisykles; pabrėžia, kad tinklas SOLVIT yra ES paslaugų teikimo elektroniniu būdu lyderis ir alternatyvaus požiūrio į ES taisyklių laikymosi užtikrinimą propaguotojas; dar kartą patvirtina, kad tinklo SOLVIT sistema nepakeičiamas Komisijos atliekamas vykdymo užtikrinimas tais atvejais, kai valstybės narės neįgyvendina taisyklių; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina atnaujinti bendrosios rinkos rezultatų suvestinę; mano, kad šią rezultatų suvestinę reikia nuolat atnaujinti, nes joje neatsižvelgiama į visus bendrosios rinkos aspektus, ypač paslaugų atveju; siūlo išnagrinėti galimybę nustatyti naujus rodiklius, kuriais remiantis būtų galima kokybiškai įvertinti sėkmingą bendrosios rinkos veikimą ir ištirti, kokios naudos ji duoda įmonėms ir vartotojams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kaip svarbu veiksmingai, laiku ir tinkamai taikyti bendrosios rinkos reguliavimo sistemą ir užtikrinti jos įgyvendinimą; pabrėžia, kad tam reikalingas glaudus Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas, visapusiškas nacionalinių valdžios institucijų, atsakingų už tinkamą teisės aktų taikymą ir vykdymo užtikrinimą, įsipareigojimas, geresnis muitinės ir rinkos priežiūros institucijų bendradarbiavimas ir aktyvesnis suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, vartotojų ir kitų viešųjų organizacijų, taip pat įmonių, dalyvavimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad tinkamas bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimas ir jų laikymasis yra labai svarbūs siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą, taip pat sudaryti vienodas sąlygas visoms įmonėms, įskaitant tas įmones iš ES nepriklausančių šalių, kurios produktus ir paslaugas parduoda bendrojoje rinkoje, itin daug dėmesio skiriant rinkos priežiūros sistemai, produktų saugai ir tarpusavio pripažinimui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia būtinybę užtikrinti patikimą vykdymą, kuris tam tikrais, pavyzdžiui, pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, atvejais gali apimti ne tik įprastas taisomąsias priemones, siekiant daug daugiau dėmesio skirti prevencijai, ypač tolesniam kompetentingų nacionalinių institucijų tarpusavio bendradarbiavimo stiprinimui užtikrinant ES taisyklių vykdymą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti muitų sąjungos veikimą, reikia pašalinti nacionalines kliūtis, kad būtų užkirstas kelias žalingam prekių judėjimui ir kad ES bendroji rinka būtų apsaugota nuo neteisėtų produktų; ragina Komisiją įsteigti ES muitinės agentūrą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pritaria galimybei padidinti bendrosios rinkos politikos finansavimą atnaujinant dabartinę daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

46.

Išvados. Labai svarbus momentas stiprinti ir plėtoti bendrąją rinką

| 47. | mano, kad ES galės kuo geriau pasinaudoti savo ekonomine galia tik jeigu valstybės narės ir ES institucijos atnaujins su bendrąja rinka susijusius įsipareigojimus; mano, kad šiam tikslui pasiekti reikalinga stipri politinė valia, taip pat nauja visa apimanti programa bei veiksmų iki 2030 m. ir vėliau darbotvarkė; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad, norint stiprinti ir plėtoti bendrąją rinką, reikalinga platesnio masto strategija, padedanti stiprinti bendrąją paslaugų rinką, taip pat tikra bendroji skaitmeninė rinka, kurioje įmonių, tyrėjų ir viešojo administravimo institucijų labui ir laikantis privatumo bei duomenų apsaugos taisyklių duomenys galėtų laisvai judėti ES ir tarp sektorių; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta specialų bendrojo intereso paslaugų statusą ir būtinybę užtikrinti jų teikimą siekiant viešojo intereso, kaip nusprendė Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus, nustatytus SESV Protokole (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad siekdamos skatinti atsparumą, užtikrinti energijos tiekimo saugumą, pasiekti Sąjungos sujungiamumo tikslus ir skatinti atvirą strateginį savarankiškumą pagrindiniuose sektoriuose, Komisija ir valstybės narės turėtų stengtis kuo greičiau sukurti tikrą bendrąją energijos ir telekomunikacijų paslaugų rinką, kurioje aktyviai dalyvautų vartotojai ir būtų užtikrinama jų apsauga; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripažįsta, kad Europoje jau dešimtmečius gaminiai sėkmingai reglamentuojami naująja gaminių teisės aktų sistema; pabrėžia, kad ją reikia atnaujinti atsižvelgiant į technologijų raidą ir skaitmeninės bei žiedinės ekonomikos realijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | laikosi nuomonės, kad ES institucijos, valstybės narės ir visi suinteresuotieji subjektai turėtų iš tikrųjų įsipareigoti dėl bendrų interesų plėtoti bendrąją rinką ir stiprinti ES padėtį pasaulyje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją pateikti naujosios programos viziją ir gaires; ragina valstybes nares įsipareigoti užmegzti partnerystę ir bendradarbiauti; dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs ir toliau atlikti konstruktyvų vaidmenį šiame procese; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sveikina su bendrosios rinkos 30-osiomis metinėmis; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  OL C 456, 2021 11 10, p. 14.

(2)  OL C 425, 2021 10 20, p. 10.

(3)  2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(4)  2018 m. vasario 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/302 dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitokių formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo (OL L 60 I, 2018 3 2, p. 1).

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/15

---

P9_TA(2023)0008

Internetinius vaizdo žaidimus žaidžiančių vartotojų apsauga. Europos bendrąja rinka grindžiamas požiūris

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija „Internetinius vaizdo žaidimus žaidžiančių vartotojų apsauga. Europos bendrąja rinka grindžiamas požiūris“ (2022/2014(INI))

(2023/C 214/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir Jungtinių Tautų Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 25 dėl vaikų teisių, susijusių su skaitmenine aplinka (2021 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir Jungtinių Tautų Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 25 dėl vaikų teisių, susijusių su skaitmenine aplinka (2021 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (COM(2008)0207), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (COM(2008)0207),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 11 d. Komisijos komunikatą „Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto (VGI+)“ (COM(2022)0212), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 11 d. Komisijos komunikatą „Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto (VGI+)“ (COM(2022)0212),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliuciją dėl vartotojų, ypač jaunimo, apsaugos ženklinant tam tikrus vaizdo ir kompiuterinius žaidimus pagal amžiaus grupę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliuciją dėl vartotojų, ypač jaunimo, apsaugos ženklinant tam tikrus vaizdo ir kompiuterinius žaidimus pagal amžiaus grupę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/770 dėl tam tikrų skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikimo sutarčių aspektų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/770 dėl tam tikrų skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikimo sutarčių aspektų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/2161, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/6/EB, 2005/29/EB ir 2011/83/ES, kiek tai susiję su geresniu Sąjungos vartotojų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimu ir modernizavimu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/2161, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/6/EB, 2005/29/EB ir 2011/83/ES, kiek tai susiję su geresniu Sąjungos vartotojų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimu ir modernizavimu (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 29 d. Komisijos pranešimą „Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje aiškinimo ir taikymo gairės“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 29 d. Komisijos pranešimą „Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje aiškinimo ir taikymo gairės“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 29 d. Komisijos pranešimą „Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES dėl vartotojų teisių aiškinimo ir taikymo gairės“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 29 d. Komisijos pranešimą „Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES dėl vartotojų teisių aiškinimo ir taikymo gairės“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliekamą ES vartotojų skaitmeninio sąžiningumo srities teisės aktų patikrą, pradėtą 2022 m. gegužės 17 d. paskelbus kvietimą teikti informaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliekamą ES vartotojų skaitmeninio sąžiningumo srities teisės aktų patikrą, pradėtą 2022 m. gegužės 17 d. paskelbus kvietimą teikti informaciją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2065 dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (Skaitmeninių paslaugų aktas) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2065 dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (Skaitmeninių paslaugų aktas) (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (12),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos kultūros ir kūrybos pramonės ekosistemos strategijos kūrimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos kultūros ir kūrybos pramonės ekosistemos strategijos kūrimo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Europos Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminio skyriaus tyrimą dėl skrynelių (angl. loot boxes) internetiniuose žaidimuose ir jų poveikio vartotojams, visų pirma jauniems vartotojams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Europos Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminio skyriaus tyrimą dėl skrynelių (angl. loot boxes) internetiniuose žaidimuose ir jų poveikio vartotojams, visų pirma jauniems vartotojams,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0300/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0300/2022),

| A. | kadangi vaizdo žaidimus Europoje žaidžia visos amžiaus grupės; juos žaidžia pusė 6–64 metų amžiaus europiečių ir didžiausią grupę sudaro 45–64 metų amžiaus žmonės; kadangi ES 73 proc. 6–10 metų vaikų, 84 proc. 11–14 metų amžiaus vaikų ir 74 proc. 15–24 metų amžiaus jaunuolių žaidžia vaizdo žaidimus (14); |
| --- | --- |

A.

kadangi vaizdo žaidimus Europoje žaidžia visos amžiaus grupės; juos žaidžia pusė 6–64 metų amžiaus europiečių ir didžiausią grupę sudaro 45–64 metų amžiaus žmonės; kadangi ES 73 proc. 6–10 metų vaikų, 84 proc. 11–14 metų amžiaus vaikų ir 74 proc. 15–24 metų amžiaus jaunuolių žaidžia vaizdo žaidimus (14);

| B. | kadangi Europos vaizdo žaidimų sektorius yra sparčiausiai augantis Europos kultūros ir kūrybos sektorius ir skaičiuojama, kad 2020 m. Europos rinka sudarė 23,3 mlrd. EUR, o jo pasaulinė apyvarta yra didesnė nei muzikos ir filmų bendrovių apyvarta 2020 (15); kadangi šis sektorius turi didelį augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą ir prisideda prie Europos bendrosios skaitmeninės rinkos; kadangi vaizdo žaidimų sektorius yra vienintelė kultūros ir kūrybos pramonė, kurios apyvarta per COVID-19 krizę didėjo (16); |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos vaizdo žaidimų sektorius yra sparčiausiai augantis Europos kultūros ir kūrybos sektorius ir skaičiuojama, kad 2020 m. Europos rinka sudarė 23,3 mlrd. EUR, o jo pasaulinė apyvarta yra didesnė nei muzikos ir filmų bendrovių apyvarta 2020 (15); kadangi šis sektorius turi didelį augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą ir prisideda prie Europos bendrosios skaitmeninės rinkos; kadangi vaizdo žaidimų sektorius yra vienintelė kultūros ir kūrybos pramonė, kurios apyvarta per COVID-19 krizę didėjo (16);

| C. | kadangi, kaip pripažino ES Teisingumo Teismas (17), vaizdo žaidimai, palyginti su kompiuterių programomis, turi unikalią kūrybinę vertę ir yra saugomi pagal Direktyvą 2009/24/EB (18) dėl kompiuterių programų teisinės apsaugos ir Direktyvą 2001/29/EB (19) dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo, ir tuo grindžiama vertės grandinė; |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip pripažino ES Teisingumo Teismas (17), vaizdo žaidimai, palyginti su kompiuterių programomis, turi unikalią kūrybinę vertę ir yra saugomi pagal Direktyvą 2009/24/EB (18) dėl kompiuterių programų teisinės apsaugos ir Direktyvą 2001/29/EB (19) dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo, ir tuo grindžiama vertės grandinė;

| D. | kadangi, nors vaizdo žaidimų sektoriaus vaidmuo Europos kultūros ir kūrybos ekosistemoje yra itin svarbus, politikos formuotojai vis dar neskiria jam pakankamai dėmesio, palyginti su kitomis medijomis, ypač kino ir kitais audiovizualiniais produktais, kuriems paprastai skiriamas didesnis finansavimas ir kurie naudojami kaip modelis rengiant su vaizdo žaidimais susijusius reglamentuojamuosius aktus ir politiką, ir pagal šį požiūrį neatsižvelgiama į jų skirtumus; |
| --- | --- |

D.

kadangi, nors vaizdo žaidimų sektoriaus vaidmuo Europos kultūros ir kūrybos ekosistemoje yra itin svarbus, politikos formuotojai vis dar neskiria jam pakankamai dėmesio, palyginti su kitomis medijomis, ypač kino ir kitais audiovizualiniais produktais, kuriems paprastai skiriamas didesnis finansavimas ir kurie naudojami kaip modelis rengiant su vaizdo žaidimais susijusius reglamentuojamuosius aktus ir politiką, ir pagal šį požiūrį neatsižvelgiama į jų skirtumus;

| E. | kadangi Europos vaizdo žaidimų pramonę daugiausia sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir startuoliai, kurie yra svarbūs šio sektoriaus inovacijoms ir augimui (20); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos vaizdo žaidimų pramonę daugiausia sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir startuoliai, kurie yra svarbūs šio sektoriaus inovacijoms ir augimui (20);

| F. | kadangi vaizdo žaidimų pramonė turi visą inovacijomis ir kūrybiškumu grindžiamą vertės grandinę, apimančią daug įvairių įgūdžių ir praktinės patirties; kadangi internetinių vaizdo žaidimų sektoriaus technologinė plėtra tampa vis svarbesnė ir daro poveikį kitiems sektoriams ir pramonės šakoms, pvz., statybos, dizaino, mažmeninės prekybos, švietimo, rinkodaros, virtualios ir (arba) išlplėstinės realybės ir pirkimo internetu; |
| --- | --- |

F.

kadangi vaizdo žaidimų pramonė turi visą inovacijomis ir kūrybiškumu grindžiamą vertės grandinę, apimančią daug įvairių įgūdžių ir praktinės patirties; kadangi internetinių vaizdo žaidimų sektoriaus technologinė plėtra tampa vis svarbesnė ir daro poveikį kitiems sektoriams ir pramonės šakoms, pvz., statybos, dizaino, mažmeninės prekybos, švietimo, rinkodaros, virtualios ir (arba) išlplėstinės realybės ir pirkimo internetu;

| G. | kadangi kai kurios šio sektoriaus įmonės naudoja nepilnamečių ir mažų vaikų sukurtą turinį; kadangi reikėtų imtis priemonių siekiant apsaugoti nepilnamečius ir mažus vaikus, kad jie nebūtų komerciniais tikslais išnaudojami kaip internetinių žaidimų turinio kūrėjai (21); |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurios šio sektoriaus įmonės naudoja nepilnamečių ir mažų vaikų sukurtą turinį; kadangi reikėtų imtis priemonių siekiant apsaugoti nepilnamečius ir mažus vaikus, kad jie nebūtų komerciniais tikslais išnaudojami kaip internetinių žaidimų turinio kūrėjai (21);

| H. | kadangi vaizdo žaidimai kartu su kita pramogine veikla yra viena iš populiariausių pramogų formų Europoje, nes 2019 m. „Eurobarometro“ tyrime nustatyta, kad 27 proc. europiečių žaidimus internetu žaidžia bent kartą per mėnesį (palyginimui: 48 proc. naudojasi srautiniu muzikos siuntimu, 47 proc. interneto platformose žiūri filmus ar televizijos laidas); |
| --- | --- |

H.

kadangi vaizdo žaidimai kartu su kita pramogine veikla yra viena iš populiariausių pramogų formų Europoje, nes 2019 m. „Eurobarometro“ tyrime nustatyta, kad 27 proc. europiečių žaidimus internetu žaidžia bent kartą per mėnesį (palyginimui: 48 proc. naudojasi srautiniu muzikos siuntimu, 47 proc. interneto platformose žiūri filmus ar televizijos laidas);

| I. | kadangi, norint užtikrinti stabilius ir kokybiškus potyrius, internetinių žaidimų veikimui labai svarbus junglumas; kadangi europiečių pasitenkinimo savo interneto ryšio išsiuntimo ir atsisiuntimo sparta lygis Europoje skiriasi ir kai kuriose valstybėse narėse viršija 90 proc., o kitose siekia tik 65 proc. (22); kadangi kaimo vietovėse nepasitenkinimas interneto ryšiu yra 30 proc. didesnis nei miesto vietovėse; |
| --- | --- |

I.

kadangi, norint užtikrinti stabilius ir kokybiškus potyrius, internetinių žaidimų veikimui labai svarbus junglumas; kadangi europiečių pasitenkinimo savo interneto ryšio išsiuntimo ir atsisiuntimo sparta lygis Europoje skiriasi ir kai kuriose valstybėse narėse viršija 90 proc., o kitose siekia tik 65 proc. (22); kadangi kaimo vietovėse nepasitenkinimas interneto ryšiu yra 30 proc. didesnis nei miesto vietovėse;

| J. | kadangi internetinius vaizdo žaidimus galima žaisti daugeliu skirtingų prietaisų ir jais galima mėgautis naudojant daug funkcijų, dizaino parinkčių ir mechanizmų, tokių kaip galimybės žaisti daugeliui žaidėjų funkcija, pokalbių tikruoju laiku sistemos, pirkimas internetu, išplėstinė realybė, virtualioji realybė, nemokamas ar mokamas atsisiunčiamas turinys arba skrynelės, galinčios daryti įtaką žaidėjų potyriams; kadangi ne visi vaizdo žaidimai suteikia galimybę internetu bendrauti su kitais žaidėjais; kadangi esama tėvų kontrolės priemonių, kuriomis galima išjungti bendravimo su kitais dalyviais funkciją; |
| --- | --- |

J.

kadangi internetinius vaizdo žaidimus galima žaisti daugeliu skirtingų prietaisų ir jais galima mėgautis naudojant daug funkcijų, dizaino parinkčių ir mechanizmų, tokių kaip galimybės žaisti daugeliui žaidėjų funkcija, pokalbių tikruoju laiku sistemos, pirkimas internetu, išplėstinė realybė, virtualioji realybė, nemokamas ar mokamas atsisiunčiamas turinys arba skrynelės, galinčios daryti įtaką žaidėjų potyriams; kadangi ne visi vaizdo žaidimai suteikia galimybę internetu bendrauti su kitais žaidėjais; kadangi esama tėvų kontrolės priemonių, kuriomis galima išjungti bendravimo su kitais dalyviais funkciją;

| K. | kadangi vadinamosios skrynelės, kuriose yra iš pažiūros atsitiktinių daiktų, paprastai yra prieinamos žaidžiant arba už jas gali būti sumokama realiais pinigais; kadangi juos galima parduoti naudojant žaidimų modelius, paprastai vadinamus tamsiaisiais modeliais, kurie dėl to, kad atliekami nepageidaujami ar nekontroliuojami pirkimai, gali turėti neigiamų psichologinių ir finansinių pasekmių, ypač nepilnamečiams ir mažiems vaikams; kadangi Nyderlanduose nagrinėjama teismo byla dėl priemonių, kurios turi būti taikomos skrynelėms; kadangi Slovakija taip pat tiria, kokių tinkamų priemonių turėtų būti imtasi; kadangi dėl to, kad nėra suderinto požiūrio, vaizdo žaidimų rinka ES yra susiskaidžiusi; kadangi Europos lygmeniu nėra konkrečių vartotojų apsaugos mechanizmų, kuriais būtų užtikrinta visų žaidėjų, ypač nepilnamečių ir mažų vaikų, apsauga, susijusi su mokamomis skrynelėmis; |
| --- | --- |

K.

kadangi vadinamosios skrynelės, kuriose yra iš pažiūros atsitiktinių daiktų, paprastai yra prieinamos žaidžiant arba už jas gali būti sumokama realiais pinigais; kadangi juos galima parduoti naudojant žaidimų modelius, paprastai vadinamus tamsiaisiais modeliais, kurie dėl to, kad atliekami nepageidaujami ar nekontroliuojami pirkimai, gali turėti neigiamų psichologinių ir finansinių pasekmių, ypač nepilnamečiams ir mažiems vaikams; kadangi Nyderlanduose nagrinėjama teismo byla dėl priemonių, kurios turi būti taikomos skrynelėms; kadangi Slovakija taip pat tiria, kokių tinkamų priemonių turėtų būti imtasi; kadangi dėl to, kad nėra suderinto požiūrio, vaizdo žaidimų rinka ES yra susiskaidžiusi; kadangi Europos lygmeniu nėra konkrečių vartotojų apsaugos mechanizmų, kuriais būtų užtikrinta visų žaidėjų, ypač nepilnamečių ir mažų vaikų, apsauga, susijusi su mokamomis skrynelėmis;

| L. | kadangi žaidimų pramonė pastaraisiais dešimtmečiais išsivystė ir nuo modelių, kai pajamos gaunamos iš žaidimų automatų salių (angl. arcade revenue model)) ir parduodant fizines žaidimų kopijas (angl. boxed revenue model), perėjo prie šiuo metu tokių plačiai taikomų verslo modelių kaip paslauginiai žaidimai (angl. games-as-a-service), „jeigu nori laimėti – mokėk“ (angl. pay-to-win) ar modelio, kai pagrindinės paslaugos teikiamos nemokamai, o už papildomas reikia mokėti (angl. freemium); kadangi, nepaisant sparčiai didėjančių kūrimo sąnaudų, žaidimų kainos stabilizavosi dėl galimybės šias sąnaudas paskirstyti per žaidimų plėtinius; vis dėlto pažymi, kad galutinės išplėstinių potyrių žaidimo sąnaudos ilgainiui gali labai padidėti; |
| --- | --- |

L.

kadangi žaidimų pramonė pastaraisiais dešimtmečiais išsivystė ir nuo modelių, kai pajamos gaunamos iš žaidimų automatų salių (angl. arcade revenue model)) ir parduodant fizines žaidimų kopijas (angl. boxed revenue model), perėjo prie šiuo metu tokių plačiai taikomų verslo modelių kaip paslauginiai žaidimai (angl. games-as-a-service), „jeigu nori laimėti – mokėk“ (angl. pay-to-win) ar modelio, kai pagrindinės paslaugos teikiamos nemokamai, o už papildomas reikia mokėti (angl. freemium); kadangi, nepaisant sparčiai didėjančių kūrimo sąnaudų, žaidimų kainos stabilizavosi dėl galimybės šias sąnaudas paskirstyti per žaidimų plėtinius; vis dėlto pažymi, kad galutinės išplėstinių potyrių žaidimo sąnaudos ilgainiui gali labai padidėti;

| M. | kadangi kai kurie internetiniai vaizdo žaidimai grindžiami siekiu gauti piniginės naudos iš naudotojų renkant duomenis ir skelbiant reklamą, todėl naudotojai, įskaitant nepilnamečius ir mažus vaikus, skatinami žaisti kuo ilgiau; |
| --- | --- |

M.

kadangi kai kurie internetiniai vaizdo žaidimai grindžiami siekiu gauti piniginės naudos iš naudotojų renkant duomenis ir skelbiant reklamą, todėl naudotojai, įskaitant nepilnamečius ir mažus vaikus, skatinami žaisti kuo ilgiau;

| N. | kadangi pernelyg ilgai žaidžiant internetinius vaizdo žaidimus – tai skatina manipuliatyvus dizainas – gali išsivystyti priklausomybė ir internetinių žaidimų sukeltas sutrikimas, apibrėžtas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautinėje ligų klasifikacijoje (23); |
| --- | --- |

N.

kadangi pernelyg ilgai žaidžiant internetinius vaizdo žaidimus – tai skatina manipuliatyvus dizainas – gali išsivystyti priklausomybė ir internetinių žaidimų sukeltas sutrikimas, apibrėžtas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautinėje ligų klasifikacijoje (23);

| O. | kadangi žaidžiant vaizdo žaidimus gali kilti su vartotojų apsauga susijusių problemų, visų pirma susijusių su nepilnamečiais ir mažais vaikais, neatsižvelgiant į tai, kiek laiko praleidžiama žaidžiant; |
| --- | --- |

O.

kadangi žaidžiant vaizdo žaidimus gali kilti su vartotojų apsauga susijusių problemų, visų pirma susijusių su nepilnamečiais ir mažais vaikais, neatsižvelgiant į tai, kiek laiko praleidžiama žaidžiant;

| P. | kadangi nepilnamečiai ir maži vaikai, kuriuos prižiūri tėvai ir globėjai, turi teisę dalyvauti skaitmeniniame pasaulyje tokiu būdu, kuris atitiktų besivystančius vaiko gebėjimus; |
| --- | --- |

P.

kadangi nepilnamečiai ir maži vaikai, kuriuos prižiūri tėvai ir globėjai, turi teisę dalyvauti skaitmeniniame pasaulyje tokiu būdu, kuris atitiktų besivystančius vaiko gebėjimus;

| Q. | kadangi JT vaiko teisių konvencijos 31 straipsnyje teigiama, kad visi vaikai turi teisę žaisti ir laisvai bei visapusiškai dalyvauti jų amžiui tinkamame kultūriniame gyvenime ir veikloje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi JT vaiko teisių konvencijos 31 straipsnyje teigiama, kad visi vaikai turi teisę žaisti ir laisvai bei visapusiškai dalyvauti jų amžiui tinkamame kultūriniame gyvenime ir veikloje;

| R. | kadangi žaidėjai, pirkdami žaidimų priepirkas, gali gauti, pvz., tokių išvaizdą keičiančių elementų kaip aksesuarai, ar turinio, kad įgytų pranašumą žaidime, išvengtų reklamos, pašalintų pertraukos laiko matuoklius ar išvengtų pernelyg ilgo laukimo laiko ir išsisuktų nuo „treniruočių“ (angl. grinding); |
| --- | --- |

R.

kadangi žaidėjai, pirkdami žaidimų priepirkas, gali gauti, pvz., tokių išvaizdą keičiančių elementų kaip aksesuarai, ar turinio, kad įgytų pranašumą žaidime, išvengtų reklamos, pašalintų pertraukos laiko matuoklius ar išvengtų pernelyg ilgo laukimo laiko ir išsisuktų nuo „treniruočių“ (angl. grinding);

| S. | kadangi dauguma tėvų naudojasi kokia nors tėvų kontrolės programa; kadangi dauguma tėvų yra susirūpinę dėl to, kad jų vaikai praleidžia daug laiko žaisdami vaizdo žaidimus, ir dėl jiems kylančio pavojaus būti paveiktiems žalingo turinio, patirti patyčias, bendrauti su nepažįstamais suaugusiaisiais ir įsigyti žaidimų priepirkų; |
| --- | --- |

S.

kadangi dauguma tėvų naudojasi kokia nors tėvų kontrolės programa; kadangi dauguma tėvų yra susirūpinę dėl to, kad jų vaikai praleidžia daug laiko žaisdami vaizdo žaidimus, ir dėl jiems kylančio pavojaus būti paveiktiems žalingo turinio, patirti patyčias, bendrauti su nepažįstamais suaugusiaisiais ir įsigyti žaidimų priepirkų;

| T. | kadangi daug tėvų Europoje žino apie Europos žaidimų informacijos sistemą (PEGI) ir mano, kad PEGI ženklas padeda apsispręsti, ar pirkti žaidimą savo vaikams (24); |
| --- | --- |

T.

kadangi daug tėvų Europoje žino apie Europos žaidimų informacijos sistemą (PEGI) ir mano, kad PEGI ženklas padeda apsispręsti, ar pirkti žaidimą savo vaikams (24);

| U. | kadangi sektoriaus duomenys rodo, kad vaizdo žaidimams žaisti skiriamas laikas iš esmės nekinta: 2021 m. juos žaisdami europiečiai praleido vidutiniškai 9 val. per savaitę, 2020 m. – 9,5 val., 2019 m. – 8,6 val., 2018 m. – 8,8 val. ir 2017 m. – 9,2 val. (25); kadangi vaizdo žaidimams žaisti skiriamas laikas vis dar yra trumpesnis nei prie ekrano praleistas kitai veiklai, pvz., televizoriaus žiūrėjimui, skirtas laikas, kuris 2020 m. buvo vidutiniškai 25 valandos per savaitę; |
| --- | --- |

U.

kadangi sektoriaus duomenys rodo, kad vaizdo žaidimams žaisti skiriamas laikas iš esmės nekinta: 2021 m. juos žaisdami europiečiai praleido vidutiniškai 9 val. per savaitę, 2020 m. – 9,5 val., 2019 m. – 8,6 val., 2018 m. – 8,8 val. ir 2017 m. – 9,2 val. (25); kadangi vaizdo žaidimams žaisti skiriamas laikas vis dar yra trumpesnis nei prie ekrano praleistas kitai veiklai, pvz., televizoriaus žiūrėjimui, skirtas laikas, kuris 2020 m. buvo vidutiniškai 25 valandos per savaitę;

| V. | kadangi sveikata yra visapusiškos fizinės, psichinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos ar negalios nebuvimas, kadangi psichikos sveikata ir gerovė yra tarpusavyje susijusios ir į tai turėtų būti atsižvelgiama visose srityse, pvz., švietimo, sveikatos, užimtumo ir socialinės įtraukties; kadangi vaizdo žaidimai gali būti svarbios psichikos sveikatos ir gerovės palaikymo priemonės ir gali būti naudojamos siekiant pažangos šiose srityse, taip pat padėti ugdyti įgūdžius, kurie yra būtini skaitmeninėje visuomenėje ir kuriant bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

V.

kadangi sveikata yra visapusiškos fizinės, psichinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos ar negalios nebuvimas, kadangi psichikos sveikata ir gerovė yra tarpusavyje susijusios ir į tai turėtų būti atsižvelgiama visose srityse, pvz., švietimo, sveikatos, užimtumo ir socialinės įtraukties; kadangi vaizdo žaidimai gali būti svarbios psichikos sveikatos ir gerovės palaikymo priemonės ir gali būti naudojamos siekiant pažangos šiose srityse, taip pat padėti ugdyti įgūdžius, kurie yra būtini skaitmeninėje visuomenėje ir kuriant bendrąją skaitmeninę rinką;

| W. | kadangi 2019 m. 20 proc. vaizdo žaidimų pramonės darbuotojų buvo moterys; kadangi nepakankamas atstovavimas moterims yra gerai žinoma ir sisteminė problema gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, įskaitant vaizdo žaidimų sektorių, ir tai matyti tiek pačiame sektoriuje, tiek iš pernelyg seksualizuoto daugelio moterų personažų vaizdavimo kuriant žaidimus; kadangi 37 proc. mergaičių žaidėjų internetiniuose daugelio žaidėjų žaidimuose patiria priekabiavimą dėl lyties (26); kadangi, nepaisant pastangų užtikrinti tikslų, vienodą ir nestereotipinį moterų rodymą vaizdo žaidimuose, pažanga turi būti tęsiama ir neatsiejama nuo vienodo moterų dalyvavimo visose vertės grandinės pozicijose ir kovos su seksualine prievarta bei diskriminacija; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2019 m. 20 proc. vaizdo žaidimų pramonės darbuotojų buvo moterys; kadangi nepakankamas atstovavimas moterims yra gerai žinoma ir sisteminė problema gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, įskaitant vaizdo žaidimų sektorių, ir tai matyti tiek pačiame sektoriuje, tiek iš pernelyg seksualizuoto daugelio moterų personažų vaizdavimo kuriant žaidimus; kadangi 37 proc. mergaičių žaidėjų internetiniuose daugelio žaidėjų žaidimuose patiria priekabiavimą dėl lyties (26); kadangi, nepaisant pastangų užtikrinti tikslų, vienodą ir nestereotipinį moterų rodymą vaizdo žaidimuose, pažanga turi būti tęsiama ir neatsiejama nuo vienodo moterų dalyvavimo visose vertės grandinės pozicijose ir kovos su seksualine prievarta bei diskriminacija;

| X. | kadangi 2020 m. penktadalis ES gyventojų buvo neįgalieji; kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi gerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį, be kita ko, internete; kadangi yra tam tikrų negalios rūšių, dėl kurių žaisti internetinius vaizdo žaidimus gali būti ypač sunku, pvz., dėl spalvinio aklumo, regos problemų ar rankų motorikos sutrikimų; kadangi spalvinis aklumas būdingas 10 proc. vyrų; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2020 m. penktadalis ES gyventojų buvo neįgalieji; kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi gerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį, be kita ko, internete; kadangi yra tam tikrų negalios rūšių, dėl kurių žaisti internetinius vaizdo žaidimus gali būti ypač sunku, pvz., dėl spalvinio aklumo, regos problemų ar rankų motorikos sutrikimų; kadangi spalvinis aklumas būdingas 10 proc. vyrų;

Internetiniai vaizdo žaidimai ES

| 1. | pabrėžia vaizdo žaidimų vertę tiek internetiniams, tiek neinternetiniams žaidimams, nes jie yra populiari daugelio įvairioms amžiaus grupėms priklausančių ir įvairiose valstybėse narėse gyvenančių europiečių pramoga ir jų kūrėjų, pavienių žaidėjų ir didesnių žaidimų bendruomenių kultūrinės raiškos dalis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad vaizdo žaidimai yra labai novatoriškas skaitmeninis sektorius ES ir kad šiame sektoriuje Europoje sukurta daugiau kaip 90 000 tiesioginių darbo vietų; pabrėžia, kad vaizdo žaidimų sektorius daugeliui kultūros kūrėjų, pvz., žaidimų kūrėjams, dizaineriams, rašytojams, muzikos prodiuseriams ir kitiems menininkams, suteikia vis daugiau naujų darbo galimybių, į kurias turėtų būti atsižvelgiama vykdant bet kokią Sąjungos veiklą šioje srityje, ypač finansavimo veiklą; pabrėžia, kad vaizdo žaidimai apima ir skaitmeninį, ir kultūros sektorius, nes vaizdo žaidimai taip pat yra esminė kultūros ir kūrybos ekosistemos dalis ir sudaro daugiau kaip 50 proc. visos ES audiovizualinio turinio rinkos pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia vaizdo žaidimų sektoriaus svarbą remiant inovacijas Europoje; pabrėžia, kad vaizdo žaidimų sektorius padėjo kurti naujas technologijas, pvz., dirbtinio intelekto, virtualiosios ir išplėstinės realybės technologijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena MVĮ svarbą Europos vaizdo žaidimų vertės grandinėje ir pasaulinį daugelio Europos įmonių, kurios kuria produktus konsolių, asmeninių kompiuterių ir mobiliųjų žaidimų rinkoms, žinomumą; reiškia nusivylimą dėl to, kad nagrinėjant Europos lyderystės skaitmeninių technologijų ir paslaugų srityje klausimą dažnai neatsižvelgiama į tokią tarptautinę sėkmę ir kultūrinį patrauklumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad pradėtas Parlamento pasiūlytas bandomasis projektas „Europos vaizdo žaidimų bendruomenės vertės suvokimas“, kurio tikslas yra surinkti išsamius duomenis siekiant padėti formuoti politiką, darančią poveikį šiam sektoriui; pažymi, kad tarp problemų, su kuriomis susiduria šis sektorius, yra ir šios: talentų ugdymas ir išlaikymas, sudėtinga ir fragmentiška pasaulinės rinkos reguliavimo sistema, galimybės gauti finansavimą ir vaizdo žaidimų socialinis ir kultūrinis poveikis; |
| --- | --- |

5.

Internetinius vaizdo žaidimus žaidžiančių vartotojų apsauga

| 6. | pabrėžia, kad vartotojų apsauga yra labai svarbi siekiant užtikrinti saugią ir patikimą internetinę aplinką vaizdo žaidimams ir žaidėjams ir kad vartotojų pasitikėjimo didinimas gali paskatinti vaizdo žaidimų pramonės ekonomikos augimą; vis dėlto mano, kad vartotojų apsauga galėtų būti toliau gerinama; ragina Komisiją atliekant ES vartotojų teisės aktų tinkamumo patikrą atsižvelgti į internetinius vaizdo žaidimus žaidžiančių vartotojų apsaugos klausimus, kad ir internete, ir realiame gyvenime būtų užtikrintas vienodas sąžiningumas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad ES vartotojų teisės acquis numatyta tvirta vartotojų apsauga, kurią galima visapusiškai taikyti vaizdo žaidimams; atkreipia dėmesį į 2021 m. gruodžio 29 d. Komisijos pranešimą dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu bendrojoje rinkoje, kuriame pateikiamos gairės, kaip taikyti ES vartotojų teisės aktus žaidimo metu rodomos reklamos ir reklamos skelbimų, be kita ko, skirtų vaikams, žaidimų priepirkų ir mokamo atsitiktinio turinio buvimo atvejais; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės ir vartotojų apsaugos institucijos turi laikytis nuoseklaus ir koordinuoto požiūrio, kad būtų išvengta bendrosios rinkos susiskaidymo ir būtų apsaugoti vartotojai Europoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina Komisiją ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklui priklausančias nacionalines vartotojų apsaugos institucijas užtikrinti, kad vaizdo žaidimų sektoriuje būtų visapusiškai laikomasi Europos vartotojų teisės ir būtų užtikrinamas jos vykdymas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad yra internetinių vaizdo žaidimų platformų, kurios suteikia galimybę žaidėjams, įskaitant nepilnamečius ir mažus vaikus, kurti savo žaidimus naudojantis kūrėjo teikiamomis ir jam nuosavybės teise priklausančiomis priemonėmis; ragina Komisiją prireikus priimti reguliavimo priemones siekiant apsaugoti naudotojus, ypač nepilnamečius ir mažus vaikus, nuo neteisėtos praktikos, kurioje gali dalyvauti šios platformos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad nuo 2022 m. sausio mėn. vaizdo žaidimams, įskaitant nemokamus žaidimus, taikoma Direktyva (ES) 2019/770, taip užtikrinant papildomą vartotojų apsaugą; vis dėlto apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės dar neperkėlė direktyvos į nacionalinę teisę, ir primygtinai ragina tas valstybes nares nedelsiant ją įgyvendinti ir užtikrinti geresnę vartotojų apsaugą visoje Sąjungoje; ragina Komisiją atidžiai stebėti direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę procesą, palaikyti glaudų dialogą su valstybėmis narėmis, kurios atsilieka ją įgyvendinant, ir prireikus apsvarstyti galimybę pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad kuriamos ir įgyvendinamos tėvų kontrolės priemonės, padedančios filtruoti turinį ir vaizdo žaidimus pagal amžių, stebėti, kiek laiko praleidžiama žaidžiant, išjungti ar apriboti galimybes pirkti internetu ir riboti galimybes bendrauti su kitais žaidėjais arba matyti jų kuriamą turinį; primena, kad platformų lygmens tėvų kontrolė nėra vienintelis tėvų naudojamas būdas stebėti ir valdyti savo vaikų prieigą prie turinio; vis dėlto pažymi, kad net ir tais atvejais, kai tokių priemonių yra, tėvai gali ir nežinoti apie jas arba jiems gali būti sunku jas įgyvendinti, o tai mažina jų veiksmingumą; mano, kad atsakomybė už tokių mechanizmų kūrimą tenka pramonei; mano, kad tokios priemonės turi būti lengvai naudojamos, suprantamos ir diegiamos ir taikomos kaip integruotoji ir standartizuotoji vartotojų apsauga; mano, kad tėvų kontrolę turi įgyvendinti ir tėvai, ir pramonės atstovai; ragina sukurti mechanizmus, kuriais tėvai galėtų griežčiau kontroliuoti, be kita ko, kiek pinigų išleidžia ir kiek laiko žaisdami praleidžia nepilnamečiai ir maži vaikai, sykiu paisant nepilnamečių teisių ir vystymosi; ragina platformas didinti informuotumą ir teikti daugiau informacijos apie tai, kaip naudotis tokiomis priemonėmis; ragina Komisiją ir valstybes nares remti viešojo ir privačiojo sektoriaus švietimo ir informavimo kampanijų, skirtų tėvams ir globėjams, skatinimą siekiant informuoti juos apie taikomas priemones, pvz., PEGI telefoninę programėlę, ir skatinti jomis naudotis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad vaizdo žaidimų sektoriuje taikomi įvairūs verslo modeliai; pažymi, kad kai kuriuose internetiniuose vaizdo žaidimuose naudotojams siūloma pirkti žaidimų priepirkas naudojant žaidimų valiutą, kurią galima įsigyti naudojant tikrus pinigus arba užsidirbti žaidime, kad būtų galima įsigyti daiktų naudojantis skrynelėmis ar kitomis iš pažiūros atsitiktinėmis žaidimų priepirkomis, kurių turinio žaidėjas negali žinoti prieš sumokėdamas; atkreipia dėmesį į tai, kad yra įvairių rūšių skrynelių (27); pažymi, kad tokios sistemos gali turėti pasekmių vartotojams ir kad žaidimai, kuriuose taikomas modelis „jei nori laimėti – mokėk“, ypač agresyvūs modeliai „jei nori laimėti – mokėk“, arba modeliai, kuriuos taikant populiarus turinys atitveriamas mokėjimo užtvara, sulaukia neigiamų žaidimų bendruomenių reakcijų, dėl kurių pateikiami neigiami vertinimai ir žaidimai prieš juos išleidžiant į apyvartą ar netrukus po to netgi keičiami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad žaidimų priepirkos žaidimuose yra jau daug metų; pritaria neseniai priimtoms Komisijos gairėms dėl Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos (28), kuriose paaiškinamos taisyklės, susijusios su vaizdo žaidimuose esančiais iš pažiūros atsitiktiniais daiktais; pabrėžia, kad žaidimų priepirkų sistemos taip pat turi atitikti Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą ir neseniai priimtas gaires, siekiant užtikrinti, kad jos nelemtų žalingos praktikos, kenkiančios vartotojams, ypač nepilnamečiams ir mažiems vaikams; ragina laikytis Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos ir ją skubiai įgyvendinti, kad bendrojoje rinkoje būtų užtikrinta vartotojų, ypač nepilnamečių ir mažų vaikų, apsauga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į užsakytą tyrimą dėl prizų skrynelių ir jų poveikio vartotojams, ypač nepilnamečiams ir mažiems vaikams; pažymi, kad tyrime rekomenduota vartotojų apsaugos teisės aktų požiūriu patikrinti prizų skryneles, kad būtų išvengta žalingo poveikio ir išnaudotojiškos praktikos, susijusios su skrynelių naudojimu, ypač dėl nepilnamečių ir mažų vaikų (29); ragina Komisiją išnagrinėti, kaip parduodamos prizų skrynelės, ir imtis reikiamų veiksmų, kad būtų sukurtas bendras Europos požiūris į prizų skryneles, siekiant užtikrinti tinkamą vartotojų, ypač nepilnamečių ir mažų vaikų, apsaugą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie žaidimai, kurie modeliuojami su žaidimų priepirkomis, yra manipuliaciniai ir išnaudotojiški savo esme, nes juose naudojama agresyvi komercinė praktika, kuria labai pažeidžiama vartotojo pasirinkimo laisvė ir jis skatinamas priimti finansinius sprendimus, kurių kitu atveju nepriimtų; pažymi, kad tokia praktika yra aiškiai draudžiama pagal Direktyvą (ES) 2019/2161; ragina vaizdo žaidimų kūrėjus ir pardavėjus užtikrinti, kad nepilnamečiams siūlant žaidimus būtų gerbiamos nepilnamečių ir mažų vaikų teisės, įskaitant teises, susijusias su privatumu, tiksline reklama ir manipuliavimo praktika; mano, kad nepilnamečiams ir mažiems vaikams, žaidžiantiems internetinius vaizdo žaidimus, turėtų būti taikoma tokia pati apsauga, kokia numatyta Skaitmeninių paslaugų akte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad, be žaidimų priepirkos sistemų ir atsitiktinai mokamų daiktų, vaizdo žaidimuose taip pat pasitaiko ir kitų apgaulingų modelių, kurie gali klaidinti vartotojus; ragina nacionalines valdžios institucijas veiksmingai įgyvendinti Europos ir nacionalinius vartotojų apsaugos teisės aktus, ypač Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą, ir atitinkamas gaires šiuo klausimu, kuriomis draudžiami tam tikri manipuliatyvūs dizaino sprendimai, agresyvi rinkodaros veikla ir klaidinantis informacijos, kurią reikia pateikti vartotojams, skaidrumas; be to, ragina Komisiją toliau vertinti šiuos klausimus, visų pirma manipuliatyvius dizaino sprendimus, kaip dalį vykstančio ES vartotojų teisės aktų dėl skaitmeninio teisingumo tinkamumo patikrinimo ir prireikus pristatyti atitinkamas iniciatyvas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad internetinių žaidimų nepilnamečiams ir mažiems vaikams kūrėjai turi atsižvelgti į jų amžių, teises ir pažeidžiamumą; pabrėžia, kad, kalbant apie saugą, saugumą, privatumą ir terminų nustatymą, jie turi atitikti kuo aukštesnius integruotuosius ir standartizuotuosius standartus, taip pat pažymi, kad tėvai gali ne tik automatiškai papildyti standartizuotuosius standartus, bet ir atlikti svarbų vaidmenį apsaugant nepilnamečius ir mažus vaikus, žaidžiančius vaizdo žaidimus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad kompiuterinių žaidimų pramonė turėtų vykdyti informuotumo didinimo kampanijas ir remti tinkamas priemones ir informaciją apie tai, kaip geriau apsaugoti nepilnamečius ir mažus vaikus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad vaizdo žaidimai yra ne tik žaidimo priemonės, bet ir kultūrinės vertės meno kūriniai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad vartotojai turėtų turėti visą būtiną informaciją apie internetinį vaizdo žaidimą, įskaitant informaciją apie žaidimų priepirkas, pvz., apie prizų skrynele ir kitus akivaizdžiai atsitiktinius žaidimo papildinius, ir prieš pradėdami žaisti ir žaidimo metu turėtų žinoti turinio pobūdį; pabrėžia, kad tokia informacija turėtų būti aiškiai matoma ir lengvai suprantama visiems vartotojams prieš perkant žaidimą ir perkant kiekvieną žaidimo priepirką, siekiant geriau apsaugoti vartotojus, ypač nepilnamečius ir mažus vaikus, ir padėti tėvams suprasti ir kontroliuoti išlaidas; pažymi, kad internetiniuose žaidimuose naudojant virtualiąją valiutą, jos vertė realiąja valiuta visada turėtų būti aiškiai ir gerai matomai nurodyta vartotojams kiekvieno pirkimo atveju; primena, kad nepateikti tokios informacijos yra aiškiai draudžiama pagal Direktyvą (ES) 2019/2161; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad internetiniai vaizdo žaidimai, kuriais žaidėjams suteikiama galimybę įgyti pranašumą mainais už mokėjimą pagal „jei nori laimėti – mokėk“ modelį, turi aiškiai informuoti žaidėjus apie šią funkciją prieš žaidimą; mano, kad tokie „jei nori laimėti – mokėk“ modeliai gali lemti skirtumus tarp dalyvių, priklausomai nuo jų išteklių; todėl ragina, kad žaidimai, kuriuose naudojami tokie modeliai, turėtų žaidimo režimą be „jei nori laimėti – mokėk“ sandorių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atlikdama būsimą vartotojų apsaugos teisės aktų tinkamumo patikrinimą, išnagrinės automatinį prenumeratos ir sutarčių atnaujinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad automatinis atnaujinimas gali būti naudingas ir naudotojui, ir prekiautojui, nes jis gali būti patogesnis naudotojams ir sumažinti prenumeratos administravimo naštą prekiautojui, tačiau gali kilti problemų, jei automatinis atnaujinimas neribotai tęstųsi vartotojui nepageidaujant; ragina tiek Komisiją tikrinant, tiek prekybininkus formuojant įmonės politiką atsižvelgti į geriausią valstybių narių ar įmonių, kurios jau taiko vartotojams palankią automatinio atnaujinimo politiką, patirtį; ragina Komisiją ES lygmeniu nustatyti įpareigojimą, pagal kurį prekiautojai, užuot naudoję automatinį atnaujinimą kaip numatytąją funkciją, turėtų pateikti vartotojams pasiūlymą dėl sutikimo pirkti, taip pat aiškią ir lengvai pasiekiamą informaciją apie tai, kaip bet kuriuo metu atšaukti automatinius atnaujinimus, ir užtikrinti, kad automatinio atnaujinimo atšaukimo procesas būtų toks pat paprastas ir lengvas kaip pasirašymas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina vaizdo žaidimų kūrėjus užtikrinti didesnį skaidrumą dėl tikimybės gauti skrynelę mechanizmų, įskaitant informaciją paprasta kalba apie tai, ko algoritmai apmokyti siekti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad grąžinimo ir kompensacijos garantijų politika yra Sąjungos vartotojų teisių kertinis akmuo ir kad vartotojai turi tokią pačią grąžinimo teisę ir teisę prašyti kompensuoti už pirkinius internetu, kaip ir už pirkinius parduotuvėje; pažymi, kad internetinio ir skaitmeninio turinio, nesvarbu, ar jis parsisiųsdintas, ar srautinis, atveju teisė į grąžinimą taikoma, jei produktas ar paslauga turi trūkumų arba jei vartotojas neturi prieigos prie produkto, kaip tikėtasi; ragina prekiautojus visapusiškai laikytis ES vartotojų apsaugos taisyklių ir teikti aiškią, skaidrią ir patikimą informaciją apie tai, kaip prašyti kompensacijos arba pasinaudoti sutarties atsisakymo teise; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad neįgalieji turėtų turėti galimybę žaisti visų rūšių internetinius vaizdo žaidimus; ir kad tiek techninės, tiek komunikacinės internetinių vaizdo žaidimų ypatybės ir bet kokia svarbi informacija, susijusi su žaidimo žaidimu ar pirkimu, turi būti įtraukios ir prieinamos; ragina Komisiją pristatyti iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti internetinių vaizdo žaidimų prieinamumą neįgaliesiems; ragina internetinių vaizdo žaidimų paslaugų teikėjus padaryti žaidimus prieinamus taikant Direktyvos (ES) 2019/882 (30) I priede nustatytus prieinamumo reikalavimus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad vaizdo žaidime gautu daiktu tam tikrais atvejais gali būti apsikeista žaidimo metu arba trečiųjų šalių interneto svetainėse už realius pinigus, o tai prieštarauja vaizdo žaidimų leidėjų taikomoms sąlygoms; ragina nacionalines valdžios institucijas nutraukti neteisėtą praktiką, pagal kurią bet kuris asmuo žaidime gali mainytis, parduoti ar lažytis; pabrėžia, kad dėl šių paslaugų kyla ne tik vartotojų apsaugos klausimų, bet ir gali būti skatinamas pinigų plovimas; ragina Komisiją uždrausti minėtą praktiką; mano, kad Skaitmeninių paslaugų aktas gali padėti sumažinti šią problemą, visų pirma taikant įsipareigojimus pagal principą „pažink savo verslo klientą“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra susirūpinęs dėl to, kad vadinamosios aukso fermos gali būti susijusios su priverstiniu darbu ir išnaudojimu besivystančiose šalyse ir pinigų plovimu; ragina Komisiją įvertinti aukso fermų sąsajas su finansiniais nusikaltimais ir žmogaus teisių pažeidimais ir prireikus pristatyti atitinkamas iniciatyvas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją pateikti Europos vaizdo žaidimų strategiją, kuri atvertų šio sektoriaus ekonominį, socialinį, švietimo, kultūrinį ir inovacinį potencialą ir jis galėtų pirmauti pasaulinėje vaizdo žaidimų rinkoje; ragina Komisiją atliekant būsimą ES vartotojų teisės aktų, susijusių su skaitmeniniu sąžiningumu, tinkamumo patikrinimą įvertinti, ar dabartinės vartotojų teisės sistemos pakanka visiems vartotojų teisės klausimams, kylantiems dėl skrynelių ir žaidimo priepirkų, spręsti, ir, jei ne, ragina pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo internetiniams vaizdo žaidimams būtų pritaikyta dabartinė ES vartotojų teisės sistema, arba pateikti atskirą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl internetinių vaizdo žaidimų, kad būtų sukurta suderinta Europos reglamentavimo sistema, kuria būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų, visų pirma nepilnamečių ir mažų vaikų, apsauga; mano, kad šiuose pasiūlymuose turėtų būti įvertinta, ar siekiant apsaugoti nepilnamečius, išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo ir užtikrinti, kad vartotojai, kad ir kur jie gyventų, galėtų naudotis tokio paties lygio apsauga, turėtų būti pasiūlyta prievolė deaktyvuoti integruotąsias žaidimų priepirkas ir skrynelių mechanizmus arba uždrausti mokamas skryneles; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją įvertinti galimybę reikalauti, kad į nepilnamečius ir mažus vaikus orientuotų internetinių vaizdo žaidimų paslaugų teikėjai parengtų ex ante poveikio vaikams vertinimus, grindžiamus 4C („content, contact, conduct, contract“ (turinio, kontakto, elgesio, sutarties)) sistema, pagal kurią būtų klasifikuojama rizika, ir veiksmingai sumažinti bet kokią nustatytą riziką nepilnamečių teisėms; |
| --- | --- |

28.

Papildoma nauda ir rizika vartotojams

| 29. | pabrėžia psichikos sveikatos svarbą, ypač nepilnamečių ir mažų vaikų atveju; pažymi, kad COVID-19 pandemijos metu vaizdo žaidimai padėdavo atsipalaiduoti griežto izoliavimo laikotarpiais; primena teigiamą interneto junglumo vaidmenį užtikrinant, kad europiečiai vis tiek galėtų komunikuoti, bendrauti ir kurti kartu, be kita ko, per internetinius vaizdo žaidimus; primena, kad žaidimai gali suteikti interaktyvių galimybių asmenims, patiriantiems socialinę atskirtį ar izoliaciją realioje aplinkoje; pažymi, kad tai ypač pasakytina apie vyresnio amžiaus žmones, kurie yra vieni iš labiausiai nuo izoliacijos per COVID-19 pandemiją nukentėjusių asmenų; pažymi, kad, PSO nuomone, internetiniai žaidimai gali tapti pagrindine priemone ryšiams su kitais puoselėti (31); atkreipia dėmesį į įvairių platformų internetinių žaidimų naudą tiek naudotojų patirčiai, nes žaidėjams sudaromos sąlygos nesunkiai interaktyviai bendrauti įvairiose platformose, tiek žaidimų kūrėjams, ir ragina vaizdo žaidimų pramonės atstovus dėti visas pastangas, kad šia funkcija būtų kuo geriau naudojamasi; apskritai atkreipia dėmesį į galimybes ir naujas perspektyvas, kurias sukuria prieiga prie kūrybinės raiškos ir kultūrinio turinio, ypač nepilnamečiams ir jaunesniems vaikams; ragina Komisiją toliau gerinti Europos skaitmeninę infrastruktūrą, kuria remiama ne tik kūrybos pramonė, kurianti aukštos kokybės turinį, bet ir Europos piliečių prieiga prie šių kultūriškai svarbių kūrinių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | Mano, kad daugeliui žmonių vaizdo žaidimai yra ne tik laisvalaikio veikla, bet ir protinė mankšta, pvz., atliekant sudėtingas užduotis ir dedant dėliones, dalyvaujant konkursuose su kitais žaidėjais, kuriuose reikia aukšto koncentracijos lygio, ir ugdant tokius įgūdžius kaip problemų sprendimas, erdvės ir akių bei rankų koordinavimas, kolektyvinis darbas, regos aštrumas ir greitis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | siūlo kasmet Parlamente Briuselyje organizuoti ES internetinį vaizdo žaidimų apdovanojimą – Europos internetinių vaizdo žaidimų apdovanojimą – siekiant pabrėžti internetinius vaizdo žaidimus gaminančių įmonių, kurių dauguma yra MVĮ, svarbą Europos bendrajai skaitmeninei rinkai darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo, inovacijų ir Europos vertybių propagavimo požiūriu; mano, kad apdovanojimu turėtų būti siekiama skatinti internetinius vaizdo žaidimus, kuriais gerbiamos vartotojų teisės arba kurie daro teigiamą poveikį konkrečioms sritims, pvz., švietimui arba įgūdžių ugdymui; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina novatorišką „ES vaikai internete“ mokslinių tyrimų projektą, pagal kurį renkami kokybiški duomenys iš visos Europos apie vaikų požiūrį į savo patirtį internete; ragina dažniau atnaujinti šią pasaulyje pirmaujančią iniciatyvą; ragina Komisiją finansuoti šią ir panašias iniciatyvas ateityje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad internetiniai vaizdo žaidimai yra svarbūs švietimui, nes jie gali būti naudinga mokymo procesų priemonė, ir kad daugelis žaidimų yra specialiai skirti švietimo tikslams, pvz., siekiant išprovokuoti diskusijas visuomenės klausimais arba geriau suprasti istorinius ar kultūrinius įvykius; primena, kad vaizdo žaidimai yra įtraukti į nacionalines mokymo programas; pažymi, kad komerciniai vaizdo žaidimai naudojami ir švietimo tikslais; pažymi, kad vaizdo žaidimai taip pat naudojami siekiant ugdyti kritinį mąstymą bei įgūdžius ir skatinti kūrybiškumą; taip pat pabrėžia, kad vaizdo žaidimai naudingi ir vyresnio amžiaus žmonėms, nes gali stimuliuoti jų psichinę sveikatą ir suteikti bendravimo galimybių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad piktnaudžiavimas internetiniais vaizdo žaidimais gali neigiamai paveikti socialinius santykius, darbą, padidinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, sutrikdyti psichikos ir fizinę sveikatą, pabloginti mokymosi rezultatus, tačiau moksliniai tyrimai taip pat rodo, kad vaizdo žaidimai gali turėti teigiamą poveikį; todėl pabrėžia, kad reikia rasti sveiką pusiausvyrą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad kai kurie žaidėjai tampa priklausomi nuo vaizdo žaidimų (ši priklausomybė dar vadinama internetinių žaidimų sukeltu sutrikimu); pažymi, kad PSO internetinių žaidimų sukeltus sutrikimus klasifikavo kaip tam tikrą priklausomybės formą, kuriai būdinga susilpnėjęs gebėjimas atsitraukti nuo žaidimo, didesnis prioritetas žaidimui, palyginti su kita veikla, nes žaidimas tampa viršesni už kitus interesus ir kasdienę veiklą, ir kad, nepaisant neigiamų pasekmių, žaidimas tęsiamas arba intensyvėja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad vaizdo žaidimų pramonė, naudotojai ir tėvai neturėtų nuvertinti dėl internetinių žaidimų sukelto sutrikimo kylančios rizikos ir poveikio; primena, kad moksliniais tyrimais įrodyta, jog brendimas ir paauglystė yra gyvenimo tarpsniai, kuriais žmonės yra mažiau atsparūs priklausomybę sukeliančiam elgesiui; ragina vaizdo žaidimų kūrėjus, leidėjus, platformas ir platesnę suinteresuotųjų subjektų bendruomenę, įskaitant nacionalines kompetentingas institucijas ir Komisiją, toliau bendradarbiauti siekiant padėti sumažinti internetinių žaidimų keliamo sutrikimo riziką; siūlo pradėti daugiau informuotumo didinimo kampanijų siekiant užtikrinti, kad tėvai ir jauni žaidėjai žinotų apie riziką, susijusią su internetinių žaidimų keliamus sutrikimus, ir ragina žaidimų kūrėjus vengti manipuliacinių žaidimų dizaino, kuris gali lemti priklausomybę nuo žaidimo, izoliaciją ir priekabiavimą kibernetinėje erdvėje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad trūksta ES mastu suskirstytų duomenų apie vidutinį žaidimo laiką, vidutines išlaidas žaidimų priepirkoms, bendrą žaidimo patirtį ir su tuo susijusį socialinį ir psichologinį poveikį, ragina Komisiją kasmet rinkti šiuos duomenis ir pateikti Parlamentui ataskaitą apie tai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad žaidimų pramonė turi prieigą prie didelio kiekio kartais neskelbtinų asmens duomenų; pabrėžia, kad ji turi užtikrinti, kad asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis kitų ES teisės aktų, susijusių su Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu, ir kad naudotojų profiliai, sukurti naudojant elgsenos duomenis, nebūtų naudojami manipuliavimo ir diskriminaciniais tikslais; ragina kompetentingas institucijas užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi atitinkamų ES ir nacionalinės teisės aktų; pabrėžia, kad iš surinktų duomenų analizuojant žaidėjų elgesio modelius pirmenybė neturėtų būti teikiama būdams, kuriais siekiama pakabinti žaidėjus, o daugiau dėmesio turėtų būti skiriama žaidimo patirties gerinimui; ragina kūrėjus apsvarstyti žaidimų dizainą skirstant juos į skyrius arba prašant dažniau išsaugoti taškus, kad būtų lengviau atitraukti dėmesį ir daryti pertraukas, per kurias žaidėjai galėtų atsijungti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad sukčiautojai gali naudotis internetinėmis vaizdo žaidimų platformomis duomenų viliojimo tikslais; ragina vykdyti informavimo kampanijas siekiant didinti informuotumą apie susijusią riziką, ypač tarp nepilnamečių ir jaunimo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai ragina vaizdo žaidimų pramonę, Komisiją ir valstybes nares parengti veiksmų planą, kuriuo būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra visais internetinių žaidimų pramonės plėtros etapais; be to, ragina pramonę vengti moterų sudaiktinimo ir vengti kurti, kartoti ar stiprinti lyčių stereotipus; pabrėžia, kad ši pernelyg paplitusi praktika sukuria priešišką aplinką moterims ir mergaitėms internetiniuose žaidimuose; |
| --- | --- |

40.

Saugios internetinės aplinkos vaizdo žaidimų naudotojams užtikrinimas

| 41. | palankiai vertina pramonės inicijuotas iniciatyvas, pvz., Europos žaidimų informacijos klasifikavimo pagal amžių sistemą (PEGI), kuri naudojama 38 šalyse; mano, kad tokia klasifikavimo sistema gali būti ypač naudinga teikiant turinio terminus ir informaciją apie rekomenduojamą žaidėjų amžių, taip padedant tėvams pasirinkti tinkamus žaidimus savo vaikams; pabrėžia, kad reitingų sistema sudaro vieną dalį bendro PEGI elgesio kodekso, kuriuo kartu siekiama užtikrinti saugią aplinką žaidėjams; palankiai vertina atnaujintą PEGI, pagal kurią dabar naudotojai informuojami, jei žaidime yra atsitiktinio mokėjimo elementų; pabrėžia, kad žaidimo metu mokamo turinio, įskaitant akivaizdžiai atsitiktinį mokamą turinį, buvimas nekliudo tėvams valdyti prieigą prie tos rūšies turinio ir suteikti vaikui galimybę susipažinti su baziniu žaidimu, jei manoma, kad jis tinkamas vaiko amžiui; pažymi, kad kai kurios šalys PEGI sistemą įteisino; ragina Komisiją įvertinti, kaip PEGI sistema įgyvendinama įvairių rūšių žaidimų rinkoje ir visoje Sąjungoje, ir išnagrinėti galimybes ją įtvirtinti ES teisėje, kad PEGI sistema ir jos elgesio kodeksas būtų suderinta, privaloma amžiaus įvertinimo sistema, taikoma visiems vaizdo žaidimų kūrėjams, programėlių parduotuvėms ir interneto platformoms, siekiant išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo ir užtikrinti teisinį tikrumą vaizdo žaidimų pramonei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripažįsta PEGI sistemos potencialą teikti vartotojams svarbią ikisutartinę informaciją; vis dėlto mano, kad ši pramonės iniciatyva turėtų būti papildyta papildomomis priemonėmis siekiant užtikrinti aukščiausią vartotojų apsaugos lygį ir išspręsti vartotojų teisės klausimus, kylančius dėl žaidimų priepirkų ir skrynelių mechanizmų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina pramonę, įskaitant žaidimų platformas ir leidėjus, nepriklausomus ekspertus partnerius ir reitingų agentūras, tęsti informuotumo didinimo kampanijas apie PEGI sistemą, kad daugiau tėvų žinotų apie jos egzistavimą, ir toliau aktyviai dirbti, kad reitingų sistema būtų pritaikyta vaizdo žaidimų ir žaidimų siūlomo turinio plėtrai, kad ir toliau tėvams būtų lengviau pasirinkti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją parengti būtiniausius privatumo apsaugos standartus ir įvertinti saugios ir įtraukios amžiaus užtikrinimo sistemos poreikį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į riziką, susijusią su neapykantą kurstančių kalbų ir patyčių kibernetinėje erdvėje skleidimu internetinėse vaizdo žaidimų platformose, nes tai ypač pavojinga, kai tai skirta nepilnamečiams ir mažiems vaikams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad internetiniai vaizdo žaidimai turi užtikrinti saugią skaitmeninę aplinką naudotojams; palankiai vertina neseniai priimtą Skaitmeninių paslaugų aktą, kuriuo atnaujinamos turinio moderavimo taisykles Europoje, kad būtų geriau kovojama su neteisėtu turiniu internete, įskaitant vaizdo žaidimus; ragina skubiai jį perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad per žaidimo komunikacines funkcijas vaizdo žaidimuose arba žaidimų socialinės žiniasklaidos platformas gali būti platinamas ne tik neteisėtas, bet ir žalingas turinys; pabrėžia, kad vaizdo žaidimų sektorius turėtų imtis tinkamų būdų ir priemonių, siekiant pagal taikomus ES ir nacionalinės teisės aktus apsaugoti visus naudotojus nuo žalingo turinio; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybių narių vartotojų apsaugos institucijas užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi vartotojų teisės ir užtikrinamas jos vykdymas, be kita ko, vaizdo žaidimų sektoriuje, atliekant sektorinius patikrinimus arba imantis koordinuotų vykdymo užtikrinimo veiksmų pagal Reglamentą (ES) 2017/2394 (32) dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kai reikia; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OL C 65, 2002 3 14, p. 2.

(2)  OL L 303, 2018 11 28, p. 69.

(3)  OL L 136, 2019 5 22, p. 1.

(4)  OL L 328, 2019 12 18, p. 7.

(5)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(6)  OL C 526, 2021 12 29, p. 1.

(7)  OL C 525, 2021 12 29, p. 1.

(8)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(9)  OL L 277, 2022 10 27, p. 1.

(10)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 122.

(11)  OL C 419, 2015 12 16, p. 33.

(12)  OL C 108, 2021 3 26, p. 934.

(13)  OL C 160, 2022 4 13, p. 13.

(14)  COM(2022)0212.

(15)  Europos interaktyviosios programinės įrangos federacija ir Europos vaizdo žaidimų kūrėjų federacija, „Key facts from 2021: Video games – a force for good“, žiūrėta 2022 m. gruodžio 19 d.

(16)  „Ernst & Young“, „Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis“, 2021 m. sausio mėn.

(17)  Teisingumo Teismo 2014 m. sausio 23 d. sprendimas Nintendo Co. Ltd ir kt. prieš PC Box Srl ir 9Net Srl., C-355/12, ECLI:EU:C:2014:25.

(18)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/24/EB dėl kompiuterių programų teisinės apsaugos (OL L 111, 2009 5 5, p. 16).

(19)  2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (OL L 167, 2001 6 22, p. 10).

(20)  Europos Komisija, „The value of European video games society“, 2022 m. gegužės 30 d.

(21)  Parker, S., „The trouble with Roblox, the video game empire built on child labour“, The Guardian, 2022 m. sausio 9 d.

(22)  Europos Komisijos užsakymu bendrovės „Kantar“ parengtas specialusis „Eurobarometras“, „Special Eurobarometer – Report – E-Communications in the Single Market“, 2021 m. birželio 2021 m.

(23)  PSO, „Gaming disorder“, žiūrėta 2022 m. gruodžio 15 d.

(24)  Europos interaktyviosios programinės įrangos federacija ir Europos vaizdo žaidimų kūrėjų federacija, „Key facts from 2021: Video games – a force for good“, 2021 m. rugpjūčio 24 d.

(25)  Europos interaktyviosios programinės įrangos federacija ir Europos vaizdo žaidimų kūrėjų federacija, „Key facts from 2021: Video games – a force for good“, žiūrėta 2022 m. gruodžio 19 d.

(26)  Kovos su garbės ir orumo įžeidinėjimu lygos rašytiniai įrodymai, pateikti JK Parlamento įstatymo dėl saugumo internete projektą nagrinėjančiam jungtiniam komitetui (OSB0030), „How Algorithms Influence Harmful Online Conduct“, 2021 m. rugsėjo mėn.

(27)  Skrynelių rūšys gali skirtis priklausomai nuo skirtingų tinkamumo sąlygų (laukimo laiko, reklamos rodymo, mokėjimo tikrais pinigais), atlygio, skaidrumo, tikimybės gauti daiktą ir galimybės gautą daiktą konvertuoti į žaidimo valiutą arba realius pinigus ir kt.

(28)  2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(29)  Forbrukerrådet, Insert coin – How the gaming industry exploits consumers using loot boxes, 2022 m. gegužės 31 d.

(30)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

(31)  „Bloomberg“, Games Industry Unites to Promote World Health Organization Messages Against COVID-19; Launch #PlayApartTogether Campaign, 2020 m. balandžio 10 d.

(32)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2394 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 345, 2017 12 27, p. 1).

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/26

---

P9_TA(2023)0009

2022 m. metinis pranešimas dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimas. 2022 m. metinis pranešimas“ (2022/2048(INI))

(2023/C 214/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 21 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 21 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2022 m. birželio 14 d. pranešimą „BUSP ataskaita. Mūsų prioritetai 2022 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2022 m. birželio 14 d. pranešimą „BUSP ataskaita. Mūsų prioritetai 2022 m.“,

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis. Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kurį Taryba priėmė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 24 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis. Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kurį Taryba priėmė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 24 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 ir 25 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 ir 25 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. Versalio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. Versalio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23–24 d. Tarybos išvadas dėl plačiosios Europos, Ukrainos, taip pat Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo paraiškų dėl narystės, Vakarų Balkanų, ekonominių klausimų, Konferencijos dėl Europos ateities ir išorės santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23–24 d. Tarybos išvadas dėl plačiosios Europos, Ukrainos, taip pat Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo paraiškų dėl narystės, Vakarų Balkanų, ekonominių klausimų, Konferencijos dėl Europos ateities ir išorės santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2022 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2022)0528), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2022 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2022)0528),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą (A/RES/ES-11/L.1) ir 2022 m. spalio 12 d. rezoliuciją „Ukrainos teritorinis vientisumas: Jungtinių Tautų Chartijos principų gynimas“ (A/RES/ES-11/L.5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą (A/RES/ES-11/L.1) ir 2022 m. spalio 12 d. rezoliuciją „Ukrainos teritorinis vientisumas: Jungtinių Tautų Chartijos principų gynimas“ (A/RES/ES-11/L.5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0644),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 7 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos narystės Žmogaus teisių taryboje sustabdymo (A/RES/ES-11/L.4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 7 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos narystės Žmogaus teisių taryboje sustabdymo (A/RES/ES-11/L.4),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. ataskaitą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. ataskaitą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 4 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 4 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas dėl COVID-19, krizių valdymo ir atsparumo, saugumo ir gynybos, migracijos išorės aspektų ir išorės santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas dėl COVID-19, krizių valdymo ir atsparumo, saugumo ir gynybos, migracijos išorės aspektų ir išorės santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 23 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl naujos ES plėtros strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 23 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl naujos ES plėtros strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į NATO strateginę koncepciją, kurią NATO valstybių ir vyriausybių vadovai priėmė 2022 m. birželio 29 d. Madride vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NATO strateginę koncepciją, kurią NATO valstybių ir vyriausybių vadovai priėmė 2022 m. birželio 29 d. Madride vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325, kurioje nustatyta moterų, taikos ir saugumo darbotvarkė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325, kurioje nustatyta moterų, taikos ir saugumo darbotvarkė,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai (5),

| — | atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, kurią 2023 m. sausio 10 d. pasirašė Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos generalinis sekretorius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, kurią 2023 m. sausio 10 d. pasirašė Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos generalinis sekretorius,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0292/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0292/2022),

| A. | kadangi neišprovokuota ir nepagrįsta Rusijos Federacijos karinė agresija prieš Ukrainą, kurią remia A. Lukašenkos režimas Baltarusijoje, sugrąžino karą į Europos žemyną ir sukėlė didelius sugriovimus ir kančias; kadangi Rusija vykdo karo nusikaltimus prieš Ukrainą; kadangi visa tai kelia didelę grėsmę ir tebėra iššūkis Europos ir pasaulio saugumui; kadangi Rusija kelia branduolines grėsmes; kadangi keliose pasaulio vietovėse buvo padarytas neigiamas poveikis pasaulinėms tiekimo grandinėms ir pakenkta aprūpinimui maistu; kadangi Rusijos nelegalus karas prieš Ukrainą sukėlė ekonominį netikrumą, lėmė staigų energijos kainų augimą, padidino klimato krizę ir turi didelį potencialą dar labiau destabilizuoti daugelį valstybių narių ir trečiųjų šalių, ypač Vakarų Balkanuose ir priklausančių Rytų partnerystei, ir dėl visų šių veiksnių reikšmingai pakeitė ES bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) geopolitinį kontekstą; kadangi agresijos karas prieš Ukrainą buvo V. Putino plano pertvarkyti euroatlantinę saugumo struktūrą dalis; kadangi dėl Ukrainos kariuomenės didvyriškos gynybos šio plano įgyvendinimas buvo sutrukdytas; kadangi nuo 2014 m. ES nesugebėjo visapusiškai išnaudoti savo bendrų saugumo ir gynybos (BSGP) priemonių, kad veiksmingai paremtų Ukrainos kovą su Rusija, nors šiais metais pastebima tam tikrų pagerėjimų; kadangi, jei nori būti laikoma sėkminga ir patikima pasaulinio masto veikėja, ES turi toliau plėtoti savo pajėgumus ir stiprinti savo politinę valią užtikrinti saugumą savo artimiausioje kaimynystėje; |
| --- | --- |

A.

kadangi neišprovokuota ir nepagrįsta Rusijos Federacijos karinė agresija prieš Ukrainą, kurią remia A. Lukašenkos režimas Baltarusijoje, sugrąžino karą į Europos žemyną ir sukėlė didelius sugriovimus ir kančias; kadangi Rusija vykdo karo nusikaltimus prieš Ukrainą; kadangi visa tai kelia didelę grėsmę ir tebėra iššūkis Europos ir pasaulio saugumui; kadangi Rusija kelia branduolines grėsmes; kadangi keliose pasaulio vietovėse buvo padarytas neigiamas poveikis pasaulinėms tiekimo grandinėms ir pakenkta aprūpinimui maistu; kadangi Rusijos nelegalus karas prieš Ukrainą sukėlė ekonominį netikrumą, lėmė staigų energijos kainų augimą, padidino klimato krizę ir turi didelį potencialą dar labiau destabilizuoti daugelį valstybių narių ir trečiųjų šalių, ypač Vakarų Balkanuose ir priklausančių Rytų partnerystei, ir dėl visų šių veiksnių reikšmingai pakeitė ES bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) geopolitinį kontekstą; kadangi agresijos karas prieš Ukrainą buvo V. Putino plano pertvarkyti euroatlantinę saugumo struktūrą dalis; kadangi dėl Ukrainos kariuomenės didvyriškos gynybos šio plano įgyvendinimas buvo sutrukdytas; kadangi nuo 2014 m. ES nesugebėjo visapusiškai išnaudoti savo bendrų saugumo ir gynybos (BSGP) priemonių, kad veiksmingai paremtų Ukrainos kovą su Rusija, nors šiais metais pastebima tam tikrų pagerėjimų; kadangi, jei nori būti laikoma sėkminga ir patikima pasaulinio masto veikėja, ES turi toliau plėtoti savo pajėgumus ir stiprinti savo politinę valią užtikrinti saugumą savo artimiausioje kaimynystėje;

| B. | kadangi rytinėse kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanuose reikia taikiai spręsti konfliktus, didinti stabilumą ir saugumą bei stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą; kadangi saugumui šiuose regionuose didelę grėsmę kelia Rusijos įsiveržimas į Ukrainą ir šios agresijos išplitimo į kaimynines šalis galimybė; kadangi mūsų artimiausių kaimyninių šalių destabilizacija kelia grėsmę ES stabilumui, taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi rytinėse kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanuose reikia taikiai spręsti konfliktus, didinti stabilumą ir saugumą bei stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą; kadangi saugumui šiuose regionuose didelę grėsmę kelia Rusijos įsiveržimas į Ukrainą ir šios agresijos išplitimo į kaimynines šalis galimybė; kadangi mūsų artimiausių kaimyninių šalių destabilizacija kelia grėsmę ES stabilumui, taikai ir saugumui;

| C. | kadangi Rusijos agresijos prieš Ukrainą karas išryškino, kad būtini stipresni, platesnių užmojų, patikimesni, strateginiai ir vieningi ES veiksmai pasaulio mastu, ir atskleidė būtinybę, kad ES turi savarankiškai nustatyti savo strateginius tikslus ir plėtoti bei panaudoti pajėgumus jiems pasiekti; kadangi tai dar kartą pabrėžia, kad Europa turi teikti pirmenybę energetinei nepriklausomybei; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rusijos agresijos prieš Ukrainą karas išryškino, kad būtini stipresni, platesnių užmojų, patikimesni, strateginiai ir vieningi ES veiksmai pasaulio mastu, ir atskleidė būtinybę, kad ES turi savarankiškai nustatyti savo strateginius tikslus ir plėtoti bei panaudoti pajėgumus jiems pasiekti; kadangi tai dar kartą pabrėžia, kad Europa turi teikti pirmenybę energetinei nepriklausomybei;

| D. | kadangi Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą verčia ES atsibusti, sukeldamas tiesioginę grėsmę Europos ir pasaulio saugumo tvarkai ir ES bei jos valstybių narių saugumui; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą suaktyvino veiksmus siekti naujo geopolitinio BUSP ir apskritai ES išorės veiksmų apibrėžimo, taikant drąsią viziją, grindžiamą Sąjungos interesais naujoje geopolitinėje realybėje, su tikra valia veikti ir siejant ją su transatlantiniu bendradarbiavimu, kad būtų pasiekta strategiškai svarbių rezultatų; kadangi Rusijos agresijos akivaizdoje Suomija ir Švedija pateikė prašymus prisijungti prie NATO; kadangi šis konfliktas rodo, kad valstybėms narėms reikia skubiai apibrėžti bendrą grėsmių suvokimą ir parodyti tikrą solidarumą su priešakinėse linijose esančiomis valstybėmis narėmis; kadangi šis karas dar kartą patvirtino NATO, kaip Europos saugumo pagrindo, vaidmenį ir tvirto transatlantinio ryšio būtinumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą verčia ES atsibusti, sukeldamas tiesioginę grėsmę Europos ir pasaulio saugumo tvarkai ir ES bei jos valstybių narių saugumui; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą suaktyvino veiksmus siekti naujo geopolitinio BUSP ir apskritai ES išorės veiksmų apibrėžimo, taikant drąsią viziją, grindžiamą Sąjungos interesais naujoje geopolitinėje realybėje, su tikra valia veikti ir siejant ją su transatlantiniu bendradarbiavimu, kad būtų pasiekta strategiškai svarbių rezultatų; kadangi Rusijos agresijos akivaizdoje Suomija ir Švedija pateikė prašymus prisijungti prie NATO; kadangi šis konfliktas rodo, kad valstybėms narėms reikia skubiai apibrėžti bendrą grėsmių suvokimą ir parodyti tikrą solidarumą su priešakinėse linijose esančiomis valstybėmis narėmis; kadangi šis karas dar kartą patvirtino NATO, kaip Europos saugumo pagrindo, vaidmenį ir tvirto transatlantinio ryšio būtinumą;

| E. | kadangi būtina, kad Sąjunga pašalintų pagrindines pažeidžiamumo priežastis, kaip, pavyzdžiui, pernelyg didelę priklausomybę nuo Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), ir sustiprintų savo atsparumą ir pasiruošimą totalitarinių ir nedemokratinių režimų keliamai grėsmei; |
| --- | --- |

E.

kadangi būtina, kad Sąjunga pašalintų pagrindines pažeidžiamumo priežastis, kaip, pavyzdžiui, pernelyg didelę priklausomybę nuo Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), ir sustiprintų savo atsparumą ir pasiruošimą totalitarinių ir nedemokratinių režimų keliamai grėsmei;

| F. | kadangi Rusijos invazija taip pat pabrėžė būtinybę, kuri atsispindi piliečių paskatintos konferencijos dėl Europos ateities išvadose, valstybėms narėms parodyti reikiamą politinę valią transformuoti BUSP į visavertę ES politiką; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rusijos invazija taip pat pabrėžė būtinybę, kuri atsispindi piliečių paskatintos konferencijos dėl Europos ateities išvadose, valstybėms narėms parodyti reikiamą politinę valią transformuoti BUSP į visavertę ES politiką;

| G. | kadangi dėl valstybių narių politinės valios stokos per pastarąjį dešimtmetį buvo tik labai ribotai panaudotos ir išnaudotos greitos, veiksmingos ir efektyvios užsienio politikos, saugumo ir gynybos veiksmų galimybės, kaip numatyta Lisabonos sutartyje; kadangi dėl kintančios Europos saugumo aplinkos atėjo laikas naudoti visas ES sutartyje numatytas priemones, ypač susijusias su BSGP; kadangi Lisabonos sutartyje numatyti tokie ypatumai kaip 41 straipsnio 3 dalies b punkte numatytas pradinis karinis fondas, galimybė sudaryti nedidelę grupę, turinčią platesnio užmojo saugumo ir gynybos tikslus pagal 44 straipsnį, ir nustatyti 42 straipsnio 3 dalyje numatytą tikrą Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką, kurie galioja nuo 2009 m. gruodžio mėn.; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl valstybių narių politinės valios stokos per pastarąjį dešimtmetį buvo tik labai ribotai panaudotos ir išnaudotos greitos, veiksmingos ir efektyvios užsienio politikos, saugumo ir gynybos veiksmų galimybės, kaip numatyta Lisabonos sutartyje; kadangi dėl kintančios Europos saugumo aplinkos atėjo laikas naudoti visas ES sutartyje numatytas priemones, ypač susijusias su BSGP; kadangi Lisabonos sutartyje numatyti tokie ypatumai kaip 41 straipsnio 3 dalies b punkte numatytas pradinis karinis fondas, galimybė sudaryti nedidelę grupę, turinčią platesnio užmojo saugumo ir gynybos tikslus pagal 44 straipsnį, ir nustatyti 42 straipsnio 3 dalyje numatytą tikrą Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką, kurie galioja nuo 2009 m. gruodžio mėn.;

| H. | kadangi nuostatos dėl pereigos galėtų būti naudojamos nedelsiant siekiant pereiti nuo vienbalsiškumo reikalavimo prie kvalifikuotos balsų daugumos konkrečiose politikos srityse; kadangi dėl dabartinės grėsmės Europos saugumui reikia nedelsiant pritaikyti tam tikrus darbo metodus; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuostatos dėl pereigos galėtų būti naudojamos nedelsiant siekiant pereiti nuo vienbalsiškumo reikalavimo prie kvalifikuotos balsų daugumos konkrečiose politikos srityse; kadangi dėl dabartinės grėsmės Europos saugumui reikia nedelsiant pritaikyti tam tikrus darbo metodus;

| I. | kadangi Taryba veikė greitai ir vieningai ir iki šiol priėmė devynis sankcijų paketus Rusijai dėl jos veiksmų Ukrainoje, įskaitant individualias sankcijas, pavyzdžiui, turto įšaldymą ir kelionių apribojimus, ekonomines sankcijas, skirtas finansų, prekybos, energetikos, transporto, technologijų ir gynybos sektoriams, žiniasklaidos apribojimus, diplomatines priemones, ekonominių santykių su okupuotu Krymu ir Sevastopoliu bei Donecko ir Luhansko nekontroliuojamomis teritorijomis apribojimus ir su ekonominiu bendradarbiavimu susijusias priemones, ir kadangi visos šios sankcijos rodo solidarumą ir vienybę, bet vis tiek yra nepakankamos agresoriui sustabdyti; |
| --- | --- |

I.

kadangi Taryba veikė greitai ir vieningai ir iki šiol priėmė devynis sankcijų paketus Rusijai dėl jos veiksmų Ukrainoje, įskaitant individualias sankcijas, pavyzdžiui, turto įšaldymą ir kelionių apribojimus, ekonomines sankcijas, skirtas finansų, prekybos, energetikos, transporto, technologijų ir gynybos sektoriams, žiniasklaidos apribojimus, diplomatines priemones, ekonominių santykių su okupuotu Krymu ir Sevastopoliu bei Donecko ir Luhansko nekontroliuojamomis teritorijomis apribojimus ir su ekonominiu bendradarbiavimu susijusias priemones, ir kadangi visos šios sankcijos rodo solidarumą ir vienybę, bet vis tiek yra nepakankamos agresoriui sustabdyti;

| J. | kadangi žiniasklaidos laisvės mažėjimas ir dažnėjančios dezinformacijos kampanijos, užsienio kišimasis ir išpuoliai prieš žurnalistus yra pasaulinė tendencija, labiausiai akivaizdi regresą demokratijos srityje patiriančiose šalyse ir įsipareigojimų nevykdančiose totalitarinėse valstybėse; kadangi tarptautiniu mastu susirūpinimą kelia pasekmės žmogaus teisėms, demokratijai, visuomenės dalyvavimui ir vystymuisi; kadangi ES turi stiprinti bendradarbiavimą su bendramintėmis šalimis partnerėmis, kad skatintų ir gintų žiniasklaidos laisvę ir saviraiškos laisvę bei kovotų su dezinformacija ir užsienio kišimusi trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

J.

kadangi žiniasklaidos laisvės mažėjimas ir dažnėjančios dezinformacijos kampanijos, užsienio kišimasis ir išpuoliai prieš žurnalistus yra pasaulinė tendencija, labiausiai akivaizdi regresą demokratijos srityje patiriančiose šalyse ir įsipareigojimų nevykdančiose totalitarinėse valstybėse; kadangi tarptautiniu mastu susirūpinimą kelia pasekmės žmogaus teisėms, demokratijai, visuomenės dalyvavimui ir vystymuisi; kadangi ES turi stiprinti bendradarbiavimą su bendramintėmis šalimis partnerėmis, kad skatintų ir gintų žiniasklaidos laisvę ir saviraiškos laisvę bei kovotų su dezinformacija ir užsienio kišimusi trečiosiose šalyse;

| K. | kadangi nuolatinis saugumo padėties nestabilumas ir nenuspėjamumas prie Sąjungos sienų ir artimiausioje kaimynystėje kelia tiesioginę grėsmę Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuolatinis saugumo padėties nestabilumas ir nenuspėjamumas prie Sąjungos sienų ir artimiausioje kaimynystėje kelia tiesioginę grėsmę Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui;

| L. | kadangi Vladimiro Putino nurodymu Rusijos Federacijos vyriausybė ir toliau vykdė tarptautinio terorizmo aktus prieš politinius oponentus ir suverenias valstybes, kurie kulminaciją nuo 2014 m. pasiekė, kai ji įsiveržė į Ukrainą ir ją okupavo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Vladimiro Putino nurodymu Rusijos Federacijos vyriausybė ir toliau vykdė tarptautinio terorizmo aktus prieš politinius oponentus ir suverenias valstybes, kurie kulminaciją nuo 2014 m. pasiekė, kai ji įsiveržė į Ukrainą ir ją okupavo;

| M. | kadangi pasaulinius nepateisinamos Rusijos Federacijos invazijos į Ukrainą padarinius didina besitęsiančios ir precedento neturinčios COVID-19 pandemijos, kilusios Uhane, KLR, poveikis; kadangi dėl didelio masto karo pakartotinio proveržio Europos žemyne, ekonominio nestabilumo ir Rusijos Federacijos tyčinio energijos tiekimo nepastovumo naudojimo atsiranda tiesioginis geopolitinis neapibrėžtumas Europos Sąjungos, valstybių narių kandidačių ir būsimų valstybių narių kandidačių piliečiams, taip pat partneriams visame pasaulyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi pasaulinius nepateisinamos Rusijos Federacijos invazijos į Ukrainą padarinius didina besitęsiančios ir precedento neturinčios COVID-19 pandemijos, kilusios Uhane, KLR, poveikis; kadangi dėl didelio masto karo pakartotinio proveržio Europos žemyne, ekonominio nestabilumo ir Rusijos Federacijos tyčinio energijos tiekimo nepastovumo naudojimo atsiranda tiesioginis geopolitinis neapibrėžtumas Europos Sąjungos, valstybių narių kandidačių ir būsimų valstybių narių kandidačių piliečiams, taip pat partneriams visame pasaulyje;

| N. | kadangi tam, kad pasiektų strateginį savarankiškumą, Sąjunga turi turėti galimybę spręsti visus ES strateginės svarbos klausimus nepagrįstai nepasikliaudama trečiųjų valstybių ir subjektų pajėgumais, be kita ko, šalindama pažeidžiamumą, dėl kurio Sąjungoje gali kilti vidinis susiskaidymas ir priverstinės koncesijos autoritariniams subjektams; kadangi įgijusi strateginį savarankiškumą Sąjunga galės toliau stiprinti savo išorės veiksmus, remdamasi stiprybe, veiksmingiau siekti ir įgyvendinti savo vertybėmis pagrįstus interesus ir sustiprinti savo indėlį į pasaulinį daugiašališkumą, taikų konfliktų sprendimą ir demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių plėtrą visame pasaulyje; kadangi ES negalės apsiginti arba būti patikima veikėja be tikrų investicijų į valstybių narių gynybą; kadangi, nepaisant nuo 2014 m. tebesitęsiančios Rusijos agresijos prieš Ukrainą, NATO vadovų sprendimą gynybos išlaidoms skirti ne mažiau kaip 2 proc. BVP įgyvendino tik keletas sąjungininkių, kurios yra ES valstybės narės, visų pirma Rytų flange; kadangi šios ribos laikymasis rodo tikrą valią tuo pačiu metu stiprinti ir Europos saugumą, ir ES poziciją; |
| --- | --- |

N.

kadangi tam, kad pasiektų strateginį savarankiškumą, Sąjunga turi turėti galimybę spręsti visus ES strateginės svarbos klausimus nepagrįstai nepasikliaudama trečiųjų valstybių ir subjektų pajėgumais, be kita ko, šalindama pažeidžiamumą, dėl kurio Sąjungoje gali kilti vidinis susiskaidymas ir priverstinės koncesijos autoritariniams subjektams; kadangi įgijusi strateginį savarankiškumą Sąjunga galės toliau stiprinti savo išorės veiksmus, remdamasi stiprybe, veiksmingiau siekti ir įgyvendinti savo vertybėmis pagrįstus interesus ir sustiprinti savo indėlį į pasaulinį daugiašališkumą, taikų konfliktų sprendimą ir demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių plėtrą visame pasaulyje; kadangi ES negalės apsiginti arba būti patikima veikėja be tikrų investicijų į valstybių narių gynybą; kadangi, nepaisant nuo 2014 m. tebesitęsiančios Rusijos agresijos prieš Ukrainą, NATO vadovų sprendimą gynybos išlaidoms skirti ne mažiau kaip 2 proc. BVP įgyvendino tik keletas sąjungininkių, kurios yra ES valstybės narės, visų pirma Rytų flange; kadangi šios ribos laikymasis rodo tikrą valią tuo pačiu metu stiprinti ir Europos saugumą, ir ES poziciją;

| O. | kadangi savanoriškas Europos valstybių prisijungimas prie ES tebėra sėkmingiausia Sąjungos užsienio politikos priemonė; kadangi 2022 m. birželio 23 d. Europos vadovai suteikė Ukrainai ir Moldovos Respublikai šalių kandidačių tapti ES narėmis statusą ir pripažino Gruzijos europinę perspektyvą; kadangi 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba suteikė Bosnijai ir Hercegovinai šalies kandidatės tapti ES nare statusą, o Kosovo Respublika pateikė paraišką dėl narystės ES; |
| --- | --- |

O.

kadangi savanoriškas Europos valstybių prisijungimas prie ES tebėra sėkmingiausia Sąjungos užsienio politikos priemonė; kadangi 2022 m. birželio 23 d. Europos vadovai suteikė Ukrainai ir Moldovos Respublikai šalių kandidačių tapti ES narėmis statusą ir pripažino Gruzijos europinę perspektyvą; kadangi 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba suteikė Bosnijai ir Hercegovinai šalies kandidatės tapti ES nare statusą, o Kosovo Respublika pateikė paraišką dėl narystės ES;

| P. | kadangi Sąjungos BUSP grindžiama demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; kadangi Sąjungos vertybės, įtvirtintos ES sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 5 dalyje ir 21 straipsnyje, turi betarpišką svarbą; kadangi ir toliau stiprėja autokratinis spaudimas šioms demokratinėms vertybėms, dėl ko mažėja piktnaudžiavimo valdžia kontrolė, dažnėja žmogaus teisių pažeidimai ir jie tampa vis sunkesni bei ribojama erdvė pilietinei visuomenei, nepriklausomai žiniasklaidai ir demokratiniams opozicijos judėjimams; kadangi, remiantis „Freedom House“ duomenimis, 2021 m. buvo 16-ieji iš eilės pasaulinio demokratinio nuosmukio metai; |
| --- | --- |

P.

kadangi Sąjungos BUSP grindžiama demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; kadangi Sąjungos vertybės, įtvirtintos ES sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 5 dalyje ir 21 straipsnyje, turi betarpišką svarbą; kadangi ir toliau stiprėja autokratinis spaudimas šioms demokratinėms vertybėms, dėl ko mažėja piktnaudžiavimo valdžia kontrolė, dažnėja žmogaus teisių pažeidimai ir jie tampa vis sunkesni bei ribojama erdvė pilietinei visuomenei, nepriklausomai žiniasklaidai ir demokratiniams opozicijos judėjimams; kadangi, remiantis „Freedom House“ duomenimis, 2021 m. buvo 16-ieji iš eilės pasaulinio demokratinio nuosmukio metai;

| Q. | kadangi klimato kaitos padariniai daro vis didesnį poveikį įvairiems žmonių gyvenimo aspektams, taip pat vystymosi galimybėms ir pasaulinei geopolitinei tvarkai ir bendram geopolitiniam stabilumui; kadangi asmenys, turintys mažiau išteklių prisitaikyti prie klimato kaitos, labiausiai nuo jos nukentės; kadangi vykdant ES užsienio politiką daugiau dėmesio turėtų būti skiriama daugiašalės veiklos skatinimui, bendradarbiaujant konkrečiais su klimatu susijusiais klausimais, kuriant strategines partnerystes ir stiprinant valstybinių ir nevalstybinių subjektų, įskaitant pagrindinius pasaulio teršėjus, tarpusavio bendradarbiavimą ir tarpusavio sąveiką; |
| --- | --- |

Q.

kadangi klimato kaitos padariniai daro vis didesnį poveikį įvairiems žmonių gyvenimo aspektams, taip pat vystymosi galimybėms ir pasaulinei geopolitinei tvarkai ir bendram geopolitiniam stabilumui; kadangi asmenys, turintys mažiau išteklių prisitaikyti prie klimato kaitos, labiausiai nuo jos nukentės; kadangi vykdant ES užsienio politiką daugiau dėmesio turėtų būti skiriama daugiašalės veiklos skatinimui, bendradarbiaujant konkrečiais su klimatu susijusiais klausimais, kuriant strategines partnerystes ir stiprinant valstybinių ir nevalstybinių subjektų, įskaitant pagrindinius pasaulio teršėjus, tarpusavio bendradarbiavimą ir tarpusavio sąveiką;

| R. | kadangi taisyklėmis grindžiamai tarptautinei tvarkai, kurios pagrindas yra tarptautinė teisė ir daugiašališkumo institucijos, kyla vis didėjantis pavojus tiek iš vidaus, tiek iš išorės; kadangi autokratinės valstybės, veikdamos atskirai ir imdamosi suderintų veiksmų, mėgina pakenkti daugiašalėms organizacijoms ir agentūroms, taip pat tarptautinei humanitarinei ir žmogaus teisių teisei, pakirsti šios teisės prasmę pasitelkiant verbavimą arba apeiti jos įgyvendinimą ar jam sutrukdyti, kartu skatindamos tolesnę autokratinio valdymo normų plėtrą ES ir trečiosiose šalyse, įskaitant diplomatinių, ekonominių ar karinių paskatų ir prievartos naudojimą bei dezinformacijos kampanijas; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą ir jos tyčiniai karo nusikaltimai yra išpuolis prieš daugiašalės taisyklėmis pagrįstos pasaulinės tvarkos pagrindus; |
| --- | --- |

R.

kadangi taisyklėmis grindžiamai tarptautinei tvarkai, kurios pagrindas yra tarptautinė teisė ir daugiašališkumo institucijos, kyla vis didėjantis pavojus tiek iš vidaus, tiek iš išorės; kadangi autokratinės valstybės, veikdamos atskirai ir imdamosi suderintų veiksmų, mėgina pakenkti daugiašalėms organizacijoms ir agentūroms, taip pat tarptautinei humanitarinei ir žmogaus teisių teisei, pakirsti šios teisės prasmę pasitelkiant verbavimą arba apeiti jos įgyvendinimą ar jam sutrukdyti, kartu skatindamos tolesnę autokratinio valdymo normų plėtrą ES ir trečiosiose šalyse, įskaitant diplomatinių, ekonominių ar karinių paskatų ir prievartos naudojimą bei dezinformacijos kampanijas; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą ir jos tyčiniai karo nusikaltimai yra išpuolis prieš daugiašalės taisyklėmis pagrįstos pasaulinės tvarkos pagrindus;

| S. | kadangi ES turi gerinti savo gebėjimus priimti greitus ir veiksmingus sprendimus, ypač įgyvendindama bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), laikytis vieningos pozicijos ir reaguodama į krizes veikti kaip tikra pasaulinio masto veikėja; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES turi gerinti savo gebėjimus priimti greitus ir veiksmingus sprendimus, ypač įgyvendindama bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), laikytis vieningos pozicijos ir reaguodama į krizes veikti kaip tikra pasaulinio masto veikėja;

1.

nurodo, kad ES skubi, vieninga ir tvari reakcija į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą ir ES gebėjimas pasimokyti iš ankstesnių geostrateginių klaidų yra ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos, grindžiamos mūsų bendromis žmogaus teisių vertybėmis, demokratija ir teisine valstybe, veiksmingumo liudijimas; pabrėžia, kad siekiant sustiprinti jos, kaip patikimos vertybėmis grindžiamos užsienio politikos veikėjos, patikimos tarptautinės partnerės ir patikimos saugumo ir gynybos srities veikėjos, vaidmenį, Sąjunga turi patvirtinti sprendimų priėmimo procedūras, padedančias pasiekti šį tikslą, o tose srityse, kuriose jos šiuo metu jau yra prieinamos – jas įgyvendinti;

2.

pažymi, kad ES atsaką į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą atidžiai stebi daugelis autokratinių šalių visame pasaulyje, ir tai turės lemiamos įtakos apibrėžiant jų elgesį tarptautiniu mastu; pabrėžia, kad ES, siekdama būti patikima veikėja, ir jos valstybės narės turi padidinti savo karinę, politinę ir humanitarinę pagalbą Ukrainai ir sustiprinti savo gynybą, atremdamos Rusijos grėsmę Europos saugumui;

3.

yra įsitikinęs, kad ES saugumo, klestėjimo ir pirmavimo pasauliniu lygmeniu užtikrinimas yra glaudžiai susijęs su plėtros proceso konsolidavimu, šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių stojimo paspartinimu ir ES kaimyninių šalių politikos konsolidavimu;

4.

pabrėžia, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą tektoninių pokyčių geopolitinėje aplinkoje ir kitų tarptautinių iššūkių, įskaitant nuolatinį pasaulinio autoritarizmo stiprėjimą, stiprėjantį Kinijos ir Rusijos bendradarbiavimą, KLR ryžtingą užsienio politiką, ekstremaliąją klimato padėtį ir COVID-19 pandemijos poveikį, reikia greičiau įgyvendinti strateginio savarankiškumo, solidarumo ir geopolitinio ES atsitokėjimo koncepciją, remiantis konkrečiais ir patikimais veiksmais prioritetiniais teminiais ir geografiniais klausimais, ir kartu parodyti glaudesnio bendradarbiavimo su NATO ir panašiai mąstančiais sąjungininkais visame pasaulyje poreikį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tiesioginė ar netiesioginė trečiosios šalies parama neteisėtoms Rusijos pozicijoms, t. y. balsuojant Rusijos naudai JT Generalinėje Asamblėjoje dėl atitinkamų rezoliucijų arba padedant Rusijai apeiti ES sankcijas, turėtų turėti aiškių, greitų ir konkrečių pasekmių mūsų politiniuose ir prekybiniuose santykiuose su ta šalimi;

5.

pabrėžia, kad Sąjunga gali realizuoti savo kaip pasaulinio masto veikėjos ir saugumo užtikrintojos vaidmenį tik lanksčiau ir veiksmingiau priimdama sprendimus, be kita ko, saugumo ir gynybos politikos srityse;

6.

pabrėžia, kad Sąjungos veiksmai turėtų būtų grindžiami vertybėmis ir principais, kuriais remiantis buvo įkurta Sąjunga pagal ES sutarties 21 straipsnį, ir juos atitiktų;

7.

mano, kad ES sutarties 21 straipsnio 2 dalis turėtų būti iš dalies pakeista, į BUSP tikslų sąrašą įtraukiant „strateginio savarankiškumo“ sąvoką, kad ES, įgyvendindama savo užsienio ir saugumo politiką, taptų veiksminga diplomatijos ir saugumo veikėja, kuri imasi ryžtingų veiksmų, pasitelkdama konkrečias priemones, politiką, biudžetą ir įsipareigojimus;

8.

primena, kad pagal 2022 m. kovo mėn. Tarybos priimtą Strateginį kelrodį, kuriuo siekiama ES ir jos valstybėms narėms strategines gaires ir priemones. skirtas gynybiniams pajėgumams pagerinti ir tapti veiksminga saugumo užtikrintoja vis labiau priešingoje pasaulio ir regioninėje aplinkoje ir ryžtingesne pasauline veikėja užtikrinant taiką ir žmonių saugumą; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę spartesniam ir visapusiškam Strateginio kelrodžio įgyvendinimui bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais partneriais ir visapusiškai papildant NATO ir jos 2022 m. birželio 29 d. strateginę koncepciją, kartu atsižvelgiant į patirtį, įgytą per Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą;

9.

pabrėžia, kad reikia stiprios informavimo kampanijos, išryškinančios Strateginio kelrodžio naudą Europos saugumui ir ES piliečiams;

10.

| — | pritaikyti ES institucinę ir sprendimų priėmimo tvarką ir bendrą politinę valią bei vienybę užsienio ir saugumo politikos srityje pradedant taikyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma, kad būtų galima užtikrinti ankstyvus, prevencinius veiksmus ir greitą atsaką, |
| --- | --- |

—

pritaikyti ES institucinę ir sprendimų priėmimo tvarką ir bendrą politinę valią bei vienybę užsienio ir saugumo politikos srityje pradedant taikyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma, kad būtų galima užtikrinti ankstyvus, prevencinius veiksmus ir greitą atsaką,

| — | užtikrinti strateginį savarankiškumą ir solidarumą, kartu stipriau orientuojant savo požiūrį į daugiašališkumą ir aljansus, mažinant strateginę priklausomybę nuo nedemokratinių režimų ir didinant Sąjungos atsparumą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti strateginį savarankiškumą ir solidarumą, kartu stipriau orientuojant savo požiūrį į daugiašališkumą ir aljansus, mažinant strateginę priklausomybę nuo nedemokratinių režimų ir didinant Sąjungos atsparumą,

| — | vadovauti daugiašališkumo stiprinimui, stiprinti ir konsoliduoti aljansus bei partnerystes ir kurti naujas strategines partnerystes siekiant geresnio pasaulio su panašiai mąstančiais demokratiniais partneriais, kartu sprendžiant autoritarinių ir totalitarinių režimų atkaklumo klausimą, |
| --- | --- |

—

vadovauti daugiašališkumo stiprinimui, stiprinti ir konsoliduoti aljansus bei partnerystes ir kurti naujas strategines partnerystes siekiant geresnio pasaulio su panašiai mąstančiais demokratiniais partneriais, kartu sprendžiant autoritarinių ir totalitarinių režimų atkaklumo klausimą,

| — | stiprinti parlamentinę diplomatiją kaip prevencinę ir veiksmingą užsienio politikos priemonę; |
| --- | --- |

—

stiprinti parlamentinę diplomatiją kaip prevencinę ir veiksmingą užsienio politikos priemonę;

11.

pabrėžia, kad siekiant plačių užmojų ES išorės žmogaus teisių politikos įsipareigojimų ir retorikos, ji turi būti nuosekli ir pavyzdinė; todėl apgailestauja dėl to, kad praktiškai ES ir toliau nesilaiko nuoseklumo vertinant palyginamas žmogaus teisių situacijas visame pasaulyje; be to, apgailestauja dėl to, kad pablogėjo žmogaus teisių ir teisinės valstybės padėtis daugelyje jos valstybių narių, o tai kenkia ES patikimumui; ragina ES ir jos valstybes nares rodyti pavyzdį ir griežtai laikytis žmogaus teisių;

12.

pabrėžia, kad ES turėtų ir toliau siekti ginklų kontrolės ir laikytis daugiašalių susitarimų dėl nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo;

Stiprinti ES institucinę ir sprendimų priėmimo tvarką užsienio ir saugumo politikos srityje

Stiprinti ES institucinę ir sprendimų priėmimo tvarką užsienio ir saugumo politikos srityje

| 13. | palankiai vertina įspūdingą ES vienybę ir ryžtą greitai ir ryžtingai reaguoti į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą; primygtinai ragina valstybes nares išlaikyti ir prireikus padidinti šį aukštą ir nuoseklų paramos Ukrainai ir jos piliečiams lygį, visapusiškai atsižvelgiant į kintančius Ukrainos poreikius ir ES įsipareigojimą dėl Ukrainos nepriklausomybės, suvereniteto ir teritorinio vientisumo; ragina užtikrinti vienodą vienybės lygį ateityje susidūrus su išpuoliais prieš mūsų demokratines valstybes ar bendras vertybes; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina įspūdingą ES vienybę ir ryžtą greitai ir ryžtingai reaguoti į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą; primygtinai ragina valstybes nares išlaikyti ir prireikus padidinti šį aukštą ir nuoseklų paramos Ukrainai ir jos piliečiams lygį, visapusiškai atsižvelgiant į kintančius Ukrainos poreikius ir ES įsipareigojimą dėl Ukrainos nepriklausomybės, suvereniteto ir teritorinio vientisumo; ragina užtikrinti vienodą vienybės lygį ateityje susidūrus su išpuoliais prieš mūsų demokratines valstybes ar bendras vertybes;

| 14. | primygtinai ragina valstybes nares išlaikyti vienybę ir ryžtą bei remtis šiuo precedento neturinčiu bendradarbiavimo lygiu; pabrėžia vienybės ir nuoseklumo su Sąjungos pamatinėmis vertybėmis ir principais svarbą ir kad svarbu toliau stiprinti ES strateginį suverenumą ir atsparumą veiksmingiau priimant sprendimus BUSP srityje, o tai būtų galima pasiekti:






  a) | kuo greičiau, per vienerius metus, pereinant prie kvalifikuotos balsų daugumos priimant sprendimus visose BUSP srityse, pradedant nuo prioritetinių sričių, pavyzdžiui, ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo (ES Magnitskio aktas), ir kitose užsienio politikos srityse, taikant Sutartyse numatytas nuostatas dėl pereigos, išskyrus karinių misijų ar operacijų, kurioms pagal BSGP vis dar reikia vieningo balsavimo; |
| --- | --- | --- |

14.

primygtinai ragina valstybes nares išlaikyti vienybę ir ryžtą bei remtis šiuo precedento neturinčiu bendradarbiavimo lygiu; pabrėžia vienybės ir nuoseklumo su Sąjungos pamatinėmis vertybėmis ir principais svarbą ir kad svarbu toliau stiprinti ES strateginį suverenumą ir atsparumą veiksmingiau priimant sprendimus BUSP srityje, o tai būtų galima pasiekti:

a)

kuo greičiau, per vienerius metus, pereinant prie kvalifikuotos balsų daugumos priimant sprendimus visose BUSP srityse, pradedant nuo prioritetinių sričių, pavyzdžiui, ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo (ES Magnitskio aktas), ir kitose užsienio politikos srityse, taikant Sutartyse numatytas nuostatas dėl pereigos, išskyrus karinių misijų ar operacijų, kurioms pagal BSGP vis dar reikia vieningo balsavimo;

| b) | sušaukiant konventą, kad būtų aktyvuota Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnyje numatyta Sutarčių peržiūros procedūra, siekiant, inter alia, Sutartyse įtvirtinti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma visais su ES BUSP susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

b)

sušaukiant konventą, kad būtų aktyvuota Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnyje numatyta Sutarčių peržiūros procedūra, siekiant, inter alia, Sutartyse įtvirtinti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma visais su ES BUSP susijusiais klausimais;

| c) | siekiant sukurti tikrą karinę ir gynybos sąjungą, kuri būtų sąveiki ir papildytų NATO aljansą ir kuri prireikus galėtų veikti savarankiškai; |
| --- | --- |

c)

siekiant sukurti tikrą karinę ir gynybos sąjungą, kuri būtų sąveiki ir papildytų NATO aljansą ir kuri prireikus galėtų veikti savarankiškai;

| d) | skatinant konstruktyvų susilaikymą pagal ES sutarties 31 straipsnio 1 dalį, kol bus visiškai taikomas balsavimas kvalifikuota balsų dauguma priimant sprendimus, kurie nėra karinio ar gynybinio pobūdžio; |
| --- | --- |

d)

skatinant konstruktyvų susilaikymą pagal ES sutarties 31 straipsnio 1 dalį, kol bus visiškai taikomas balsavimas kvalifikuota balsų dauguma priimant sprendimus, kurie nėra karinio ar gynybinio pobūdžio;

| e) | užtikrinant, kad valstybės narės tiek teoriškai, tiek praktiškai laikytųsi Sutarčių principų, visų pirma ES sutarties 24 straipsnio ir 42 straipsnio 7 dalies ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnio, kuriuose valstybės narės raginamos lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remti Sąjungos užsienio ir saugumo politiką; pabrėžia, kad ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies taikymo sąlygos ir paramos sąlygos niekada nebuvo aiškiai apibrėžtos; mano, kad būtina skubiai parengti solidarumo politikos strategiją ir operatyvines įgyvendinimo priemones, susijusias su ES sutarties 42 straipsnio 7 dalyje nustatyta savitarpio pagalbos sąlyga; |
| --- | --- |

e)

užtikrinant, kad valstybės narės tiek teoriškai, tiek praktiškai laikytųsi Sutarčių principų, visų pirma ES sutarties 24 straipsnio ir 42 straipsnio 7 dalies ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnio, kuriuose valstybės narės raginamos lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remti Sąjungos užsienio ir saugumo politiką; pabrėžia, kad ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies taikymo sąlygos ir paramos sąlygos niekada nebuvo aiškiai apibrėžtos; mano, kad būtina skubiai parengti solidarumo politikos strategiją ir operatyvines įgyvendinimo priemones, susijusias su ES sutarties 42 straipsnio 7 dalyje nustatyta savitarpio pagalbos sąlyga;

| f) | visapusiškai pasinaudojant integruoto politinio atsako į krizes (IPCR) mechanizmu ir įsteigiant Europos saugumo tarybą, kurią sudarytų valstybių valstybės ministrai ir gynybos ministrų taryba, kad būtų galima greitai reaguoti nepaprastosios padėties atvejais ir parengti integruotą požiūrį į konfliktus ir krizes; |
| --- | --- |

f)

visapusiškai pasinaudojant integruoto politinio atsako į krizes (IPCR) mechanizmu ir įsteigiant Europos saugumo tarybą, kurią sudarytų valstybių valstybės ministrai ir gynybos ministrų taryba, kad būtų galima greitai reaguoti nepaprastosios padėties atvejais ir parengti integruotą požiūrį į konfliktus ir krizes;

| g) | visapusiškai įgyvendinant ir taikant Europos komandos požiūrį siekiant koordinuoti ES užsienio ir saugumo politiką ir išvengti jos dubliavimo, kartu orientuojantis į vienybę; |
| --- | --- |

g)

visapusiškai įgyvendinant ir taikant Europos komandos požiūrį siekiant koordinuoti ES užsienio ir saugumo politiką ir išvengti jos dubliavimo, kartu orientuojantis į vienybę;

| h) | teikiant pakankamą finansavimą, institucinius pajėgumus ir techninę paramą ES ir valstybių narių lygmeniu, kad būtų galima pasirengti ir nedelsiant reaguoti į dabartinius, atsirandančius ir būsimus iššūkius; ypač ragina padidinti visų ES išorės veiksmų finansavimą; |
| --- | --- |

h)

teikiant pakankamą finansavimą, institucinius pajėgumus ir techninę paramą ES ir valstybių narių lygmeniu, kad būtų galima pasirengti ir nedelsiant reaguoti į dabartinius, atsirandančius ir būsimus iššūkius; ypač ragina padidinti visų ES išorės veiksmų finansavimą;

| i) | nustatant Parlamento vaidmenį priimant sprendimą siųsti karines ir civilines saugumo misijas į užsienį; |
| --- | --- |

i)

nustatant Parlamento vaidmenį priimant sprendimą siųsti karines ir civilines saugumo misijas į užsienį;

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, mano, kad prieš priimant atitinkamus Tarybos sprendimus Parlamentui būtų tikslinga surengti plenarinio posėdžio diskusijas ir priimti rezoliuciją, kuria būtų suteiktas politinis įgaliojimas tokiai operacijai, įskaitant jos tikslus, priemones ir trukmę;

| 15. | primygtinai ragina valstybes nares siekti griežtai taikyti ES sutarties 31 straipsnį, pagal kurį, be kita ko, Tarybai leidžiama kvalifikuota balsų dauguma priimti tam tikrus sprendimus BUSP klausimais, kai tai nėra karinio pobūdžio sprendimai, t. y. visų pirma susijusius su sankcijomis ir žmogaus teisėmis, o ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies atveju – pereiti prie griežtesnės kvalifikuotos balsų daugumos; ragina valstybes nares nedelsiant, visų pirma prioritetinėse srityse, visapusiškai pasinaudoti ES sutarties 31 straipsnio 3 dalies nuostata dėl pereigos; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina valstybes nares siekti griežtai taikyti ES sutarties 31 straipsnį, pagal kurį, be kita ko, Tarybai leidžiama kvalifikuota balsų dauguma priimti tam tikrus sprendimus BUSP klausimais, kai tai nėra karinio pobūdžio sprendimai, t. y. visų pirma susijusius su sankcijomis ir žmogaus teisėmis, o ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies atveju – pereiti prie griežtesnės kvalifikuotos balsų daugumos; ragina valstybes nares nedelsiant, visų pirma prioritetinėse srityse, visapusiškai pasinaudoti ES sutarties 31 straipsnio 3 dalies nuostata dėl pereigos;

| 16. | pakartoja, kad remia ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo priėmimą ir įgyvendinimą, kad ES galėtų skubiai taikyti tikslines ribojamąsias priemones asmenims, subjektams ir įstaigoms, atsakingiems už rimtus žmogaus teisių pažeidimus ir piktnaudžiavimo atvejus visame pasaulyje, dalyvaujantiems juose arba su jais susijusiems; palankiai vertina Komisijos ketinimą išplėsti ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo taikymo sritį įtraukiant korupcinius veiksmus, taip pripažįstant glaudų ryšį tarp korupcijos ir žmogaus teisių pažeidimų; primygtinai ragina Komisiją papildyti šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatant galimybes sustiprinti Europos Parlamento vaidmenį siūlant spręsti rimtų žmogaus teisių pažeidimų atvejus; pakartoja savo raginimą Tarybai nustatyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma priimant ribojamąsias priemones, nustatytas pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą; |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad remia ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo priėmimą ir įgyvendinimą, kad ES galėtų skubiai taikyti tikslines ribojamąsias priemones asmenims, subjektams ir įstaigoms, atsakingiems už rimtus žmogaus teisių pažeidimus ir piktnaudžiavimo atvejus visame pasaulyje, dalyvaujantiems juose arba su jais susijusiems; palankiai vertina Komisijos ketinimą išplėsti ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo taikymo sritį įtraukiant korupcinius veiksmus, taip pripažįstant glaudų ryšį tarp korupcijos ir žmogaus teisių pažeidimų; primygtinai ragina Komisiją papildyti šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatant galimybes sustiprinti Europos Parlamento vaidmenį siūlant spręsti rimtų žmogaus teisių pažeidimų atvejus; pakartoja savo raginimą Tarybai nustatyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma priimant ribojamąsias priemones, nustatytas pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą;

| 17. | ragina ES ir jos valstybes nares sustiprinti savo paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, aktyvistams ir tiriantiesiems žurnalistams, kovojantiems su korupcija, skatinti veiksmingų kovos su korupcija institucijų steigimą ir tvirtų reglamentavimo sistemų sukūrimą bei spręsti slaptumo jurisdikcijų ir mokesčių rojų problemą, visų pirma savo pačių jurisdikcijose; |
| --- | --- |

17.

ragina ES ir jos valstybes nares sustiprinti savo paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, aktyvistams ir tiriantiesiems žurnalistams, kovojantiems su korupcija, skatinti veiksmingų kovos su korupcija institucijų steigimą ir tvirtų reglamentavimo sistemų sukūrimą bei spręsti slaptumo jurisdikcijų ir mokesčių rojų problemą, visų pirma savo pačių jurisdikcijose;

| 18. | pabrėžia, kad Rusijos Federacijai nustatytų sankcijų vykdymas yra itin svarbus siekiant apriboti jos galimybes tęsti agresijos karą prieš Ukrainą, todėl jam turi būti teikiamas didžiausias prioritetas; primygtinai ragina Tarybą taikyti ribojamąsias priemones trečiosioms šalims, kurios sudaro sąlygas Rusijos invazijai į Ukrainą, palengvindamos sankcijų apėjimą arba teikdamos tiesioginę karinę pagalbą; palankiai vertina Baltarusijos režimui taikomas ribojamąsias priemones; palankiai vertina Tarybos sprendimą nustatyti ribojamąsias priemones Irano Islamo Respublikai, atsižvelgiant į jos bepiločių orlaivių, kurie skirti naudoti Ukrainoje, visų pirma prieš civilinius taikinius, tiekimą Rusijos Federacijai; ragina išplėsti ribojamąsias priemones, atsižvelgiant į tai, kad Irano Islamo Respublika nuolat tiekia bepiločius orlaivius ir planuoja tiekti raketas „žemė–žemė“; tvirtai palaiko pasiūlymą dėl direktyvos (6), kuria kriminalizuojami Sąjungos ribojamųjų priemonių pažeidimai, ir ragina pavesti Europos prokuratūrai užtikrinti nuoseklų ir vienodą tokių nusikalstamų veikų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už jas visoje ES; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad Rusijos Federacijai nustatytų sankcijų vykdymas yra itin svarbus siekiant apriboti jos galimybes tęsti agresijos karą prieš Ukrainą, todėl jam turi būti teikiamas didžiausias prioritetas; primygtinai ragina Tarybą taikyti ribojamąsias priemones trečiosioms šalims, kurios sudaro sąlygas Rusijos invazijai į Ukrainą, palengvindamos sankcijų apėjimą arba teikdamos tiesioginę karinę pagalbą; palankiai vertina Baltarusijos režimui taikomas ribojamąsias priemones; palankiai vertina Tarybos sprendimą nustatyti ribojamąsias priemones Irano Islamo Respublikai, atsižvelgiant į jos bepiločių orlaivių, kurie skirti naudoti Ukrainoje, visų pirma prieš civilinius taikinius, tiekimą Rusijos Federacijai; ragina išplėsti ribojamąsias priemones, atsižvelgiant į tai, kad Irano Islamo Respublika nuolat tiekia bepiločius orlaivius ir planuoja tiekti raketas „žemė–žemė“; tvirtai palaiko pasiūlymą dėl direktyvos (6

| 19. | yra susirūpinęs dėl vis dažnesnių ir intensyvesnių ekologinių ir klimato nelaimių, kurios turi ypač skaudžių padarinių skurdžiausiems ir pažeidžiamiausiems pasaulio asmenims ir bendruomenėms; primena, kad tiesioginis ir netiesioginis klimato kaitos poveikis kenkia pasaulinei taikai ir saugumui, kartu didindamas esamą pažeidžiamumą ir nelygybę ir kelia pavojų žmogaus teisėms; pabrėžia esminį vaidmenį, kurį Komisija ir valstybės narės, taikydamos bendrą Europos komandos požiūrį, turi atlikti siekdamos klimato diplomatijos propagavimo visame pasaulyje, kad visame pasaulyje būtų išsaugota taika ir saugumas, visų pirma stiprinant dvišalius ir daugiašalius ryšius su tarptautiniais partneriais, visapusiškai įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ir prisiimant tolesnius įsipareigojimus, ypač besivystantiems partneriams, taip pat integruojant klimato veiksmus į visus išorės veiksmų aspektus; primygtinai ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) skubiai sukurti ir vykdyti stiprią ES klimato diplomatiją, kurios tikslas – skatinti tarptautinį bendradarbiavimą dėl Paryžiaus susitarimo, sustiprinti naujojo žaliojo kurso išorės aspektą ir teikti apčiuopiamą paramą plataus užmojo CO2 mažinimo tikslams trečiosiose šalyse, |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs dėl vis dažnesnių ir intensyvesnių ekologinių ir klimato nelaimių, kurios turi ypač skaudžių padarinių skurdžiausiems ir pažeidžiamiausiems pasaulio asmenims ir bendruomenėms; primena, kad tiesioginis ir netiesioginis klimato kaitos poveikis kenkia pasaulinei taikai ir saugumui, kartu didindamas esamą pažeidžiamumą ir nelygybę ir kelia pavojų žmogaus teisėms; pabrėžia esminį vaidmenį, kurį Komisija ir valstybės narės, taikydamos bendrą Europos komandos požiūrį, turi atlikti siekdamos klimato diplomatijos propagavimo visame pasaulyje, kad visame pasaulyje būtų išsaugota taika ir saugumas, visų pirma stiprinant dvišalius ir daugiašalius ryšius su tarptautiniais partneriais, visapusiškai įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ir prisiimant tolesnius įsipareigojimus, ypač besivystantiems partneriams, taip pat integruojant klimato veiksmus į visus išorės veiksmų aspektus; primygtinai ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) skubiai sukurti ir vykdyti stiprią ES klimato diplomatiją, kurios tikslas – skatinti tarptautinį bendradarbiavimą dėl Paryžiaus susitarimo, sustiprinti naujojo žaliojo kurso išorės aspektą ir teikti apčiuopiamą paramą plataus užmojo CO2

| 20. | primygtinai ragina visapusiškai įgyvendinti ir sistemingai integruoti lyčių aspekto integravimą ir Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III) į visus ES išorės veiksmus, įskaitant prekybos ir darnaus vystymosi politiką, visais dalyvavimo lygmenimis ir į visas atitinkamas veiklas bei koncepcijas, taip pat ir pasibaigus LLVP III vykdymo laikotarpiui; primygtinai ragina EIVT stiprinti geografinę pusiausvyrą, kad visų valstybių narių piliečiams būtų atstovaujama tinkamai, atspindint jų įvairovę, kaip nurodyta Pareigūnų tarnybos nuostatų 27 straipsnyje; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina visapusiškai įgyvendinti ir sistemingai integruoti lyčių aspekto integravimą ir Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III) į visus ES išorės veiksmus, įskaitant prekybos ir darnaus vystymosi politiką, visais dalyvavimo lygmenimis ir į visas atitinkamas veiklas bei koncepcijas, taip pat ir pasibaigus LLVP III vykdymo laikotarpiui; primygtinai ragina EIVT stiprinti geografinę pusiausvyrą, kad visų valstybių narių piliečiams būtų atstovaujama tinkamai, atspindint jų įvairovę, kaip nurodyta Pareigūnų tarnybos nuostatų 27 straipsnyje;

| 21. | ragina ES ir valstybes nares imtis vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžia, kad moterys atlieka pagrindinį vaidmenį konfliktų prevencijos, taikos derybų, taikos kūrimo, taikos palaikymo, humanitarinės pagalbos ir atstatymo po konflikto srityse; pabrėžia, kad ES turi užtikrinti vienodą moterų dalyvavimą visose pastangose ir visapusišką įsitraukimą palaikant taiką ir saugumą; |
| --- | --- |

21.

ragina ES ir valstybes nares imtis vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžia, kad moterys atlieka pagrindinį vaidmenį konfliktų prevencijos, taikos derybų, taikos kūrimo, taikos palaikymo, humanitarinės pagalbos ir atstatymo po konflikto srityse; pabrėžia, kad ES turi užtikrinti vienodą moterų dalyvavimą visose pastangose ir visapusišką įsitraukimą palaikant taiką ir saugumą;

| 22. | ragina stiprinti EIVT ir ES delegacijų pajėgumus suteikiant joms nuosavas ir nuolatines ES priemones ir išteklius, skirtus užsienio reikalams, žmogaus teisių apsaugai ir propagavimui bei kovai su dezinformacija; ragina atnaujinti 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą, kad būtų galima geriau įgyvendinti ES tikslus, vertybes ir interesus visame pasaulyje; |
| --- | --- |

22.

ragina stiprinti EIVT ir ES delegacijų pajėgumus suteikiant joms nuosavas ir nuolatines ES priemones ir išteklius, skirtus užsienio reikalams, žmogaus teisių apsaugai ir propagavimui bei kovai su dezinformacija; ragina atnaujinti 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą, kad būtų galima geriau įgyvendinti ES tikslus, vertybes ir interesus visame pasaulyje;

| 23. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio vaidmenį; atkreipia dėmesį į tai, kad tai gali būti padaryta priėmus Sutarties pakeitimą, pagal kurį Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis būtų paskirtas Sąjungos užsienio reikalų ministru, taptų pagrindiniu Sąjungos išorės atstovu tarptautiniuose forumuose ir turėtų galimybę ex officio dalyvauti valstybių narių inicijuojamose arba vadovaujamose derybose; pritaria Sąjungos piliečių raginimui Konferencijoje dėl Europos ateities išreikštam norui, kad ES laikytųsi vieningos pozicijos; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio vaidmenį; atkreipia dėmesį į tai, kad tai gali būti padaryta priėmus Sutarties pakeitimą, pagal kurį Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis būtų paskirtas Sąjungos užsienio reikalų ministru, taptų pagrindiniu Sąjungos išorės atstovu tarptautiniuose forumuose ir turėtų galimybę ex officio

| 24. | atkreipia dėmesį į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai kalbą 2022 m. ES ambasadorių metinėje konferencijoje ir tikisi, kad nustatyti ES diplomatinės tarnybos trūkumai bus veiksmingai pašalinti siekiant sustiprinti jos pajėgumus ir veiksmingumą; ragina visose srityse, įskaitant viešąją ir kultūrinę, ekonominę, klimato, skaitmeninę ir kibernetinę diplomatiją, veiktų savarankiška Europos diplomatija, kuri būtų grindžiama bendra diplomatine kultūra ir tikra ES vieningumo dvasia; palankiai vertina tai, kad pradėtas įgyvendinti bandomasis projektas „Siekiant Europos diplomatinės akademijos“, kuriuo siekiama įgyti bendrų įgūdžių ir kompetencijos, kad būtų galima veiksmingai propaguoti ir ginti ES principus ir interesus pasaulyje; pabrėžia, kad šis bandomasis projektas taip pat turėtų būti orientuotas į būsimos akademijos tikslines grupes ir suteikti galimybę ateityje įtraukti tuos, kurie nėra valstybių narių diplomatai, tapti ES diplomatais; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai kalbą 2022 m. ES ambasadorių metinėje konferencijoje ir tikisi, kad nustatyti ES diplomatinės tarnybos trūkumai bus veiksmingai pašalinti siekiant sustiprinti jos pajėgumus ir veiksmingumą; ragina visose srityse, įskaitant viešąją ir kultūrinę, ekonominę, klimato, skaitmeninę ir kibernetinę diplomatiją, veiktų savarankiška Europos diplomatija, kuri būtų grindžiama bendra diplomatine kultūra ir tikra ES vieningumo dvasia; palankiai vertina tai, kad pradėtas įgyvendinti bandomasis projektas „Siekiant Europos diplomatinės akademijos“, kuriuo siekiama įgyti bendrų įgūdžių ir kompetencijos, kad būtų galima veiksmingai propaguoti ir ginti ES principus ir interesus pasaulyje; pabrėžia, kad šis bandomasis projektas taip pat turėtų būti orientuotas į būsimos akademijos tikslines grupes ir suteikti galimybę ateityje įtraukti tuos, kurie nėra valstybių narių diplomatai, tapti ES diplomatais;

| 25. | pabrėžia strateginį tarptautinio kultūrinio bendradarbiavimo ir kultūros diplomatijos vaidmenį ES užsienio politikoje, stiprinant santykius su šalimis partnerėmis, propaguojant ES demokratines vertybes, vykdant kultūros paveldo užsienyje apsaugą, skatinant kultūrų dialogą, menininkų ir kultūros specialistų judumą, užkertant kelią konfliktams, kovojant su dezinformacija ir užsienio kišimusi trečiosiose šalyse, taip pat kovojant su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, jų grobstymu ir naikinimu; ragina stiprinti ES kultūros diplomatiją integruojant kultūrą kaip strateginį ramstį į visus Sąjungos išorės veiksmus ir parengiant ES priemonę, kuri apimtų Sąjungos kultūrinius aspektus visame pasaulyje ir skatintų tarptautinius kultūrinius ryšius, grindžiamus kultūriniu bendradarbiavimu ir bendra kūryba, aktyviai įtraukiant pilietinę visuomenę ir trečiųjų šalių kultūros sektorius; pabrėžia, kad šia priemone galėtų būti siekiama užtikrinti ES pajėgumų stiprinimą ir finansinę pagalbą trečiųjų šalių pilietinės visuomenės kultūros, kūrybos ir novatoriškiems sektoriams; pritaria tam, kad kultūra būtų įtraukta į visus esamus ir būsimus dvišalius ir daugiašalius susitarimus, tinkamai atsižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus pagal UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia strateginį tarptautinio kultūrinio bendradarbiavimo ir kultūros diplomatijos vaidmenį ES užsienio politikoje, stiprinant santykius su šalimis partnerėmis, propaguojant ES demokratines vertybes, vykdant kultūros paveldo užsienyje apsaugą, skatinant kultūrų dialogą, menininkų ir kultūros specialistų judumą, užkertant kelią konfliktams, kovojant su dezinformacija ir užsienio kišimusi trečiosiose šalyse, taip pat kovojant su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, jų grobstymu ir naikinimu; ragina stiprinti ES kultūros diplomatiją integruojant kultūrą kaip strateginį ramstį į visus Sąjungos išorės veiksmus ir parengiant ES priemonę, kuri apimtų Sąjungos kultūrinius aspektus visame pasaulyje ir skatintų tarptautinius kultūrinius ryšius, grindžiamus kultūriniu bendradarbiavimu ir bendra kūryba, aktyviai įtraukiant pilietinę visuomenę ir trečiųjų šalių kultūros sektorius; pabrėžia, kad šia priemone galėtų būti siekiama užtikrinti ES pajėgumų stiprinimą ir finansinę pagalbą trečiųjų šalių pilietinės visuomenės kultūros, kūrybos ir novatoriškiems sektoriams; pritaria tam, kad kultūra būtų įtraukta į visus esamus ir būsimus dvišalius ir daugiašalius susitarimus, tinkamai atsižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus pagal UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo;

| 26. | pabrėžia, kad pasaulinės geopolitinės ir humanitarinės krizės rodo, jog ES turi gauti patikimos tiesioginės informacijos apie esamas ir galimas išorės grėsmes ES, kad galėtų greitai ir veiksmingai reaguoti ir geriau apsaugoti savo interesus užsienyje; ragina stiprinti ES žvalgybos ir situacijų centras ir EIVT reagavimo į krizes centrą didinant jų išteklius ir pajėgumus; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad pasaulinės geopolitinės ir humanitarinės krizės rodo, jog ES turi gauti patikimos tiesioginės informacijos apie esamas ir galimas išorės grėsmes ES, kad galėtų greitai ir veiksmingai reaguoti ir geriau apsaugoti savo interesus užsienyje; ragina stiprinti ES žvalgybos ir situacijų centras ir EIVT reagavimo į krizes centrą didinant jų išteklius ir pajėgumus;

| 27. | pabrėžia, kad būtina aiškiai apibrėžti Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijos pirmininko ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko kompetenciją, nes dabartinė reglamentavimo sistema, numatyta tiek Sutartyse, tiek tarpinstituciniuose susitarimuose dėl atstovavimo ES išorės lygmeniu yra neaiški, kiek tai susiję su kiekvienos institucijos vadovo kompetencija; mano, kad dėl šio aiškumo trūkumo ES išorės veiksmai gali šiek tiek dubliuotis arba gali būti klaidinami ES partneriai ir (arba) partneriai visame pasaulyje jų santykiuose su Sąjunga; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad būtina aiškiai apibrėžti Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijos pirmininko ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko kompetenciją, nes dabartinė reglamentavimo sistema, numatyta tiek Sutartyse, tiek tarpinstituciniuose susitarimuose dėl atstovavimo ES išorės lygmeniu yra neaiški, kiek tai susiję su kiekvienos institucijos vadovo kompetencija; mano, kad dėl šio aiškumo trūkumo ES išorės veiksmai gali šiek tiek dubliuotis arba gali būti klaidinami ES partneriai ir (arba) partneriai visame pasaulyje jų santykiuose su Sąjunga;

Įgyvendinti strateginį savarankiškumą

Įgyvendinti strateginį savarankiškumą

| 28. | pabrėžia, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą ir Rusijos Federacijos įvykdytų itin sunkių ir labai didelio masto sugriovimų, karo nusikaltimų ir tyčinių žmogaus teisių ir pagrindinių tarptautinės teisės normų pažeidimų tapo akivaizdu, jog reikia imtis griežtesnių, platesnio užmojo, patikimesnių, strateginių ir vieningų ES veiksmų pasaulinėje arenoje ir užtikrinti jos dalyvavimą; pabrėžia būtinybę ES ryžtingiau nustatyti savo strateginius tikslus, kaip numatyta Strateginiame kelrodyje, ir plėtoti įgyvendinimo pajėgumus ir jų siekti sąlygas sudarančius veiksnius, dirbant tiek savarankiškai, tiek glaudžiai bendradarbiaujant su bendraminčiais partneriais; laikosi nuomonės, kad visų okupuotų Ukrainos teritorijų atkovojimas, jos nepriklausomybės, suverenumo ir teritorinio vientisumo apsauga, greitas taikant sankcijas įšaldyto turto konfiskavimo teisinės procedūros užbaigimas, taip pat nusikaltėlių, įskaitant Vladimirą Putiną ir aukščiausią Rusijos Federacijos karinę ir civilinę vadovybę, patraukimas baudžiamojon atsakomybėn tarptautiniu mastu turėtų būti laikomas ES politikos Ukrainos atžvilgiu tikslu; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą ir Rusijos Federacijos įvykdytų itin sunkių ir labai didelio masto sugriovimų, karo nusikaltimų ir tyčinių žmogaus teisių ir pagrindinių tarptautinės teisės normų pažeidimų tapo akivaizdu, jog reikia imtis griežtesnių, platesnio užmojo, patikimesnių, strateginių ir vieningų ES veiksmų pasaulinėje arenoje ir užtikrinti jos dalyvavimą; pabrėžia būtinybę ES ryžtingiau nustatyti savo strateginius tikslus, kaip numatyta Strateginiame kelrodyje, ir plėtoti įgyvendinimo pajėgumus ir jų siekti sąlygas sudarančius veiksnius, dirbant tiek savarankiškai, tiek glaudžiai bendradarbiaujant su bendraminčiais partneriais; laikosi nuomonės, kad visų okupuotų Ukrainos teritorijų atkovojimas, jos nepriklausomybės, suverenumo ir teritorinio vientisumo apsauga, greitas taikant sankcijas įšaldyto turto konfiskavimo teisinės procedūros užbaigimas, taip pat nusikaltėlių, įskaitant Vladimirą Putiną ir aukščiausią Rusijos Federacijos karinę ir civilinę vadovybę, patraukimas baudžiamojon atsakomybėn tarptautiniu mastu turėtų būti laikomas ES politikos Ukrainos atžvilgiu tikslu;

| 29. | primena, kad ES taps veiksminga diplomatine ir saugumo srities veikėja tik vykdydama tvirtus veiksmus ir kad ES padidins savo strateginį suverenumą ir solidarumą tik konkrečiomis priemonėmis, politika, biudžetu ir įsipareigojimais; |
| --- | --- |

29.

primena, kad ES taps veiksminga diplomatine ir saugumo srities veikėja tik vykdydama tvirtus veiksmus ir kad ES padidins savo strateginį suverenumą ir solidarumą tik konkrečiomis priemonėmis, politika, biudžetu ir įsipareigojimais;

| 30. | palankiai vertina valstybių narių požiūrių pokyčius, kurie reiškia perėjimą prie didesnio ES strateginio savarankiškumo sparčiai įgyvendinant pagrindinius veiksmus, nustatytus Versalio deklaracijoje ir Strateginiame kelrodyje; pažymi, kad tai rodo, jog reikia stiprinti ES ir valstybių narių gynybos pajėgumus ir teigiamai prisidėti prie Europos, transatlantinio ir pasaulinio saugumo, glaudžiai bendradarbiaujant, papildant ir koordinuojant veiksmus su NATO, kai tai aktualu ES, visų pirma, kai siekiama didesnio ES strateginio savarankiškumo; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina valstybių narių požiūrių pokyčius, kurie reiškia perėjimą prie didesnio ES strateginio savarankiškumo sparčiai įgyvendinant pagrindinius veiksmus, nustatytus Versalio deklaracijoje ir Strateginiame kelrodyje; pažymi, kad tai rodo, jog reikia stiprinti ES ir valstybių narių gynybos pajėgumus ir teigiamai prisidėti prie Europos, transatlantinio ir pasaulinio saugumo, glaudžiai bendradarbiaujant, papildant ir koordinuojant veiksmus su NATO, kai tai aktualu ES, visų pirma, kai siekiama didesnio ES strateginio savarankiškumo;

| 31. | palankiai vertina tai, kad 2023 m. sausio 10 d. priimta trečioji bendra deklaracija dėl ES ir NATO bendradarbiavimo; primygtinai ragina Sąjungą ir tas valstybes nares, kurios taip pat yra NATO sąjungininkės, užtikrinti nuoseklų tikslų ir prioritetų, nurodytų Strateginiame kelrodyje, NATO strateginėje koncepcijoje ir trečiojoje bendroje deklaracijoje, įgyvendinimą; pabrėžia, kad šie strateginiai NATO ir ES procesai suteikia unikalią galimybę toliau intensyvinti mūsų konsultacijas ir bendradarbiavimą, siekiant sustiprinti mūsų piliečių saugumą ir skatinti taiką bei stabilumą euroatlantinėje erdvėje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad 2023 m. sausio 10 d. priimta trečioji bendra deklaracija dėl ES ir NATO bendradarbiavimo; primygtinai ragina Sąjungą ir tas valstybes nares, kurios taip pat yra NATO sąjungininkės, užtikrinti nuoseklų tikslų ir prioritetų, nurodytų Strateginiame kelrodyje, NATO strateginėje koncepcijoje ir trečiojoje bendroje deklaracijoje, įgyvendinimą; pabrėžia, kad šie strateginiai NATO ir ES procesai suteikia unikalią galimybę toliau intensyvinti mūsų konsultacijas ir bendradarbiavimą, siekiant sustiprinti mūsų piliečių saugumą ir skatinti taiką bei stabilumą euroatlantinėje erdvėje ir už jos ribų;

| 32. | pažymi, kad Europos gynybos pajėgumai turėtų būti suderinti su NATO ir papildyti jos veiklą, nes NATO vis dar yra svarbiausias saugumo garantas Europoje; pabrėžia, kad ES yra NATO partnerė ir kad ES ir NATO bendradarbiavimas sustiprina abi organizacijas ir jis grindžiamas sutartais pagrindiniais skaidrumo, abipusiškumo, įtraukties principais, kai viena organizacija paiso kitos sprendimų priėmimo autonomiškumo; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad Europos gynybos pajėgumai turėtų būti suderinti su NATO ir papildyti jos veiklą, nes NATO vis dar yra svarbiausias saugumo garantas Europoje; pabrėžia, kad ES yra NATO partnerė ir kad ES ir NATO bendradarbiavimas sustiprina abi organizacijas ir jis grindžiamas sutartais pagrindiniais skaidrumo, abipusiškumo, įtraukties principais, kai viena organizacija paiso kitos sprendimų priėmimo autonomiškumo;

| 33. | pabrėžia, kad bet koks procesas, kuriuo siekiama ES strateginio savarankiškumo, turi papildyti NATO ir būti su ja suderinamas; todėl pabrėžia, kad nuoseklių, vienas kitą papildančių ir sąveikių gynybos pajėgumų plėtojimas yra labai svarbus siekiant padidinti euroatlantinės erdvės saugumą laikantis vieno pajėgų rezervo principo; pakartoja, kad Europos pajėgumas veikti partnerystės pagrindu arba savarankiškai yra labai svarbus siekiant papildomumo ir siekiant prisidėti prie pagrindinių NATO užduočių vykdymo, taip pat stiprinti konfliktų prevenciją, ir todėl būtinas viso Europos žemyno saugumui; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad bet koks procesas, kuriuo siekiama ES strateginio savarankiškumo, turi papildyti NATO ir būti su ja suderinamas; todėl pabrėžia, kad nuoseklių, vienas kitą papildančių ir sąveikių gynybos pajėgumų plėtojimas yra labai svarbus siekiant padidinti euroatlantinės erdvės saugumą laikantis vieno pajėgų rezervo principo; pakartoja, kad Europos pajėgumas veikti partnerystės pagrindu arba savarankiškai yra labai svarbus siekiant papildomumo ir siekiant prisidėti prie pagrindinių NATO užduočių vykdymo, taip pat stiprinti konfliktų prevenciją, ir todėl būtinas viso Europos žemyno saugumui;

| 34. | mano, kad Strateginis kelrodis yra svarbus žingsnis siekiant tikros Europos gynybos sąjungos ir turi sudaryti pagrindą bendros strateginės kultūros plėtrai tiek Sąjungos, tiek jos valstybių narių lygmeniu; ragina ES ir valstybes nares parodyti būtiną vienybę ir politinę valią skubiai įgyvendinti plataus užmojo priemones, kurias jos įsipareigojo įgyvendinti pagal Strateginį kelrodį, įskaitant ES greitojo dislokavimo pajėgumų panaudojimą laiku; mano, kad Strateginio kelrodžio įgyvendinimas priartintų ES prie strateginio savarankiškumo tikslo; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinius ir sutrumpinti atskirų veiksmų ir projektų įgyvendinimo terminus; |
| --- | --- |

34.

mano, kad Strateginis kelrodis yra svarbus žingsnis siekiant tikros Europos gynybos sąjungos ir turi sudaryti pagrindą bendros strateginės kultūros plėtrai tiek Sąjungos, tiek jos valstybių narių lygmeniu; ragina ES ir valstybes nares parodyti būtiną vienybę ir politinę valią skubiai įgyvendinti plataus užmojo priemones, kurias jos įsipareigojo įgyvendinti pagal Strateginį kelrodį, įskaitant ES greitojo dislokavimo pajėgumų panaudojimą laiku; mano, kad Strateginio kelrodžio įgyvendinimas priartintų ES prie strateginio savarankiškumo tikslo; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinius ir sutrumpinti atskirų veiksmų ir projektų įgyvendinimo terminus;

| 35. | vis dėlto primena, kad Europos gynybos agentūra, Europos Sąjungos karinis štabas, EIVT ir Komisija jau kelerius metus teisingai nustato skirtumus taro valstybių narių pajėgumų ir pagrindines gynybos sritis, kuriose būtina dėti pastangas; todėl mano, kad tiek Strateginiame kelrodyje, tiek Versalio tarybos išvadose išdėstyti užmojai bus naudingi tik tuo atveju, jei valstybės narės juos iš tikrųjų įgyvendins; |
| --- | --- |

35.

vis dėlto primena, kad Europos gynybos agentūra, Europos Sąjungos karinis štabas, EIVT ir Komisija jau kelerius metus teisingai nustato skirtumus taro valstybių narių pajėgumų ir pagrindines gynybos sritis, kuriose būtina dėti pastangas; todėl mano, kad tiek Strateginiame kelrodyje, tiek Versalio tarybos išvadose išdėstyti užmojai bus naudingi tik tuo atveju, jei valstybės narės juos iš tikrųjų įgyvendins;

| 36. | palankiai vertina tai, kad buvo greitai ir pakartotinai panaudota Europos taikos priemonė (ETP), siekiant suteikti reikiamą paramą, kad Ukraina galėtų apsiginti ir atgauti veiksmingą visos savo teritorijos kontrolę jos tarptautiniu mastu pripažintose sienose; pabrėžia, kad reikia pagerinti Sąjungos galimybes veikti teikiant tvarų ir tinkamą finansavimą, papildomai prie jau suteiktos ETP paramos, be kita ko, pasitelkiant karinio štabo koordinavimo padalinį, ir pasinaudoti patirtimi, įgyta teikiant Sąjungos paramą Ukrainai, kad būtų galima sustiprinti jos pasirengimą būsimiems scenarijams; palankiai vertina 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimą padidinti ETP biudžetą 2 mlrd. EUR, kartu numatant galimybę iki 2027 m. dar padidinti ETP bendrą finansavimo viršutinę ribą ne daugiau kaip 5,5 mlrd. EUR, atsižvelgiant į poreikį toliau remti ginklų ir šaudmenų tiekimą Ukrainai ir kitoms šalims partnerėms, įskaitant Afrikos žemyną; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį skubiai pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509; be to, pabrėžia, kad reikia sukurti antrą į biudžetą neįtrauktą priemonę, pagal kurią būtų valdomas pajėgumų, įskaitant bendrus karinius mokslinius tyrimus ir plėtrą, viešuosius pirkimus, mokymus, techninę priežiūrą, tiekimo saugumą, vystymas ir kūrimas per visą jų gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad buvo greitai ir pakartotinai panaudota Europos taikos priemonė (ETP), siekiant suteikti reikiamą paramą, kad Ukraina galėtų apsiginti ir atgauti veiksmingą visos savo teritorijos kontrolę jos tarptautiniu mastu pripažintose sienose; pabrėžia, kad reikia pagerinti Sąjungos galimybes veikti teikiant tvarų ir tinkamą finansavimą, papildomai prie jau suteiktos ETP paramos, be kita ko, pasitelkiant karinio štabo koordinavimo padalinį, ir pasinaudoti patirtimi, įgyta teikiant Sąjungos paramą Ukrainai, kad būtų galima sustiprinti jos pasirengimą būsimiems scenarijams; palankiai vertina 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimą padidinti ETP biudžetą 2 mlrd. EUR, kartu numatant galimybę iki 2027 m. dar padidinti ETP bendrą finansavimo viršutinę ribą ne daugiau kaip 5,5 mlrd. EUR, atsižvelgiant į poreikį toliau remti ginklų ir šaudmenų tiekimą Ukrainai ir kitoms šalims partnerėms, įskaitant Afrikos žemyną; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį skubiai pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509; be to, pabrėžia, kad reikia sukurti antrą į biudžetą neįtrauktą priemonę, pagal kurią būtų valdomas pajėgumų, įskaitant bendrus karinius mokslinius tyrimus ir plėtrą, viešuosius pirkimus, mokymus, techninę priežiūrą, tiekimo saugumą, vystymas ir kūrimas per visą jų gyvavimo ciklą;

| 37. | ragina padidinti finansinę ir karinę pagalbą Ukrainai ir nedelsiant dislokuoti šiuolaikinę įrangą, ginklus ir naujos kartos oro gynybos sistemą; pritaria kelių valstybių narių ir tarptautinių partnerių sprendimui aprūpinti Ukrainą pėstininkų kovinėmis transporto priemonėmis ir šarvuočiais; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms inicijuoti šiuolaikinių pagrindinių kovinių tankų, įskaitant „Leopard 2“, tiekimą pagal koordinuotą ES iniciatyvą, pasitelkiant EIVT vadovaujamą ES karinio štabo koordinavimo padalinį; remia karinės pagalbos misijos, kurios tikslas – apmokyti Ukrainos ginkluotąsias pajėgas ES teritorijoje, įsteigimą ir primygtinai ragina ją dislokuoti; pripažįsta dabartinį ES patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje darbą ir palankiai vertina neseniai patikslintus jos įgaliojimus, siekiant padėti Ukrainos valdžios institucijoms palengvinti bet kokių tarptautinių nusikaltimų, Rusijos karinių pajėgų ir samdinių įvykdytų Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą metu, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos; |
| --- | --- |

37.

ragina padidinti finansinę ir karinę pagalbą Ukrainai ir nedelsiant dislokuoti šiuolaikinę įrangą, ginklus ir naujos kartos oro gynybos sistemą; pritaria kelių valstybių narių ir tarptautinių partnerių sprendimui aprūpinti Ukrainą pėstininkų kovinėmis transporto priemonėmis ir šarvuočiais; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms inicijuoti šiuolaikinių pagrindinių kovinių tankų, įskaitant „Leopard 2“, tiekimą pagal koordinuotą ES iniciatyvą, pasitelkiant EIVT vadovaujamą ES karinio štabo koordinavimo padalinį; remia karinės pagalbos misijos, kurios tikslas – apmokyti Ukrainos ginkluotąsias pajėgas ES teritorijoje, įsteigimą ir primygtinai ragina ją dislokuoti; pripažįsta dabartinį ES patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje darbą ir palankiai vertina neseniai patikslintus jos įgaliojimus, siekiant padėti Ukrainos valdžios institucijoms palengvinti bet kokių tarptautinių nusikaltimų, Rusijos karinių pajėgų ir samdinių įvykdytų Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą metu, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos;

| 38. | dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybes nares ir tarptautinius partnerius skubiai ir ryžtingai reaguoti tuo atveju, jeigu Rusija prieš Ukrainą dislokuotų cheminius, biologinius, radiologinius ar branduolinius ginklus; |
| --- | --- |

38.

dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybes nares ir tarptautinius partnerius skubiai ir ryžtingai reaguoti tuo atveju, jeigu Rusija prieš Ukrainą dislokuotų cheminius, biologinius, radiologinius ar branduolinius ginklus;

| 39. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. gegužės 18 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai priėmė bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų, ir ragina valstybes nares kartu kurti ir įgyti reikiamus pajėgumus šioms spragoms pašalinti, visapusiškai naudojantis nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu (PESCO), suderinta metine peržiūra gynybos srityje (CARD), Europos gynybos fondu (EPF), taip pat naujomis ES priemonėmis, kuriomis skatinama vykdyti daugiau bendrų viešųjų pirkimų, nes tai padės padidinti ne tik valstybių narių, bet ir NATO sąjungininkų saugumą; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad 2022 m. gegužės 18 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai priėmė bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų, ir ragina valstybes nares kartu kurti ir įgyti reikiamus pajėgumus šioms spragoms pašalinti, visapusiškai naudojantis nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu (PESCO), suderinta metine peržiūra gynybos srityje (CARD), Europos gynybos fondu (EPF), taip pat naujomis ES priemonėmis, kuriomis skatinama vykdyti daugiau bendrų viešųjų pirkimų, nes tai padės padidinti ne tik valstybių narių, bet ir NATO sąjungininkų saugumą;

| 40. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. gruodžio 1 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pradėjo įgyvendinti strategiją „Global Gateway“, kuria siekiama skatinti pažangias, švarias ir saugias skaitmenines, energijos ir transporto sąsajas bei stiprinti sveikatos, švietimo ir mokslinių tyrimų sistemas visame pasaulyje, visų pirma globaliuosiuose Pietuose; pabrėžia geopolitinį šios patikimos junglumo strategijos pagrindą, į Europos komandos požiūrį integruojant į darnų vystymąsi orientuotus, transformacinius, atsparumą didinančius ir vertybėmis pagrįstus aspektus; ragina veiksmingai valdyti strategiją „Global Gateway“; palankiai vertina pirmąjį strategijos „Global Gateway“ valdybos posėdį, kuris įvyko 2022 m. gruodžio 11 d. ir į kurį Parlamentas buvo pakviestas stebėtojo teisėmis; prašo, kad jis būtų tinkamai įtrauktas į sprendimų dėl strategijos „Global Gateway“ investicinių programų priėmimą ir būtų reguliariai informuojamas apie bet kokius pokyčius, įskaitant poveikį biudžetui; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina tai, kad 2021 m. gruodžio 1 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pradėjo įgyvendinti strategiją „Global Gateway“, kuria siekiama skatinti pažangias, švarias ir saugias skaitmenines, energijos ir transporto sąsajas bei stiprinti sveikatos, švietimo ir mokslinių tyrimų sistemas visame pasaulyje, visų pirma globaliuosiuose Pietuose; pabrėžia geopolitinį šios patikimos junglumo strategijos pagrindą, į Europos komandos požiūrį integruojant į darnų vystymąsi orientuotus, transformacinius, atsparumą didinančius ir vertybėmis pagrįstus aspektus; ragina veiksmingai valdyti strategiją „Global Gateway“; palankiai vertina pirmąjį strategijos „Global Gateway“ valdybos posėdį, kuris įvyko 2022 m. gruodžio 11 d. ir į kurį Parlamentas buvo pakviestas stebėtojo teisėmis; prašo, kad jis būtų tinkamai įtrauktas į sprendimų dėl strategijos „Global Gateway“ investicinių programų priėmimą ir būtų reguliariai informuojamas apie bet kokius pokyčius, įskaitant poveikį biudžetui;

| 41. | mano, kad reikia dėti daug daugiau pastangų, kad būtų išnaudotas visas šios strategijos potencialas, ir ragina ES institucijas ir visas valstybes nares paspartinti tolesnį jos plėtojimą ir greitesnį įgyvendinimą; mano, kad siekiant išplėsti šios strategijos mastą ir poveikį, būtina bendradarbiauti su bendraminčiais partneriais; ragina imtis ryžtingų žingsnių G7 lygmeniu siekiant pašalinti pasaulines investicijų į infrastruktūrą spragas, be kita ko, teikiant reikiamą finansavimą; |
| --- | --- |

41.

mano, kad reikia dėti daug daugiau pastangų, kad būtų išnaudotas visas šios strategijos potencialas, ir ragina ES institucijas ir visas valstybes nares paspartinti tolesnį jos plėtojimą ir greitesnį įgyvendinimą; mano, kad siekiant išplėsti šios strategijos mastą ir poveikį, būtina bendradarbiauti su bendraminčiais partneriais; ragina imtis ryžtingų žingsnių G7 lygmeniu siekiant pašalinti pasaulines investicijų į infrastruktūrą spragas, be kita ko, teikiant reikiamą finansavimą;

| 42. | atkreipia dėmesį į didelę geopolitinę ES žaliojo kurso, kaip ilgalaikės priemonės, kuri turės įtakos ES santykiams su trečiosiomis šalimis, svarbą; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į didelę geopolitinę ES žaliojo kurso, kaip ilgalaikės priemonės, kuri turės įtakos ES santykiams su trečiosiomis šalimis, svarbą;

| 43. | pabrėžia, kokia svarbi plataus užmojo ES klimato politika siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, visų pirma jo internacionalizavimo ir iniciatyvų reaguoti į su klimatu susijusią saugumo riziką; atsižvelgiant į dabartinius geopolitinius pokyčius ir iššūkius, tikisi, kad įgyvendinant Europos žaliąjį kursą bus prisidėta prie naujų partnerysčių kūrimo ir ES energijos rūšių derinio įvairinimo, kaip alternatyvos Rusijos iškastinio kuro tiekimui; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kokia svarbi plataus užmojo ES klimato politika siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, visų pirma jo internacionalizavimo ir iniciatyvų reaguoti į su klimatu susijusią saugumo riziką; atsižvelgiant į dabartinius geopolitinius pokyčius ir iššūkius, tikisi, kad įgyvendinant Europos žaliąjį kursą bus prisidėta prie naujų partnerysčių kūrimo ir ES energijos rūšių derinio įvairinimo, kaip alternatyvos Rusijos iškastinio kuro tiekimui;

| 44. | pabrėžia, kad svarbu, bendradarbiaujant su NATO ir kitais tarptautiniais partneriais, stiprinti ES kovos su hibridinėmis grėsmėmis ir jos atsparumo šioms grėsmėms, kibernetiniais išpuoliais, taip pat dezinformacija ir propagandos kampanijomis pastangas tiek Sąjungoje, tiek trečiosiose šalyse; ragina Komisiją ir valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su NATO ir ne NATO partneriais, teikti didžiausią prioritetą ypatingos svarbos Europos infrastruktūros objektų, įskaitant jūroje esančius vamzdynus ir povandeninius ryšius bei elektros kabelius, apsaugai; pakartoja, kad Europos institucijos, agentūros ir kitos įstaigos turi būti skubiai tinkamai apsaugotos nuo hibridinių grėsmių ir užsienio valstybių subjektų išpuolių; pabrėžia, kad taip pat reikia plėtoti strateginės komunikacijos pajėgumus pasitelkiant Strateginės komunikacijos darbo grupes, be kita ko, skirtas trečiosioms šalims ir ypatingą dėmesį skiriant Rusijos ir Baltarusijos gyventojams, taip pat šiuo tikslu skirti pakankamai finansinių išteklių ir apsirūpinti saugiomis ryšių sistemomis ir greitojo reagavimo pajėgumais, kad būtų galima kovoti su išpuoliais ir labai padidinti atsparumą; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad svarbu, bendradarbiaujant su NATO ir kitais tarptautiniais partneriais, stiprinti ES kovos su hibridinėmis grėsmėmis ir jos atsparumo šioms grėsmėms, kibernetiniais išpuoliais, taip pat dezinformacija ir propagandos kampanijomis pastangas tiek Sąjungoje, tiek trečiosiose šalyse; ragina Komisiją ir valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su NATO ir ne NATO partneriais, teikti didžiausią prioritetą ypatingos svarbos Europos infrastruktūros objektų, įskaitant jūroje esančius vamzdynus ir povandeninius ryšius bei elektros kabelius, apsaugai; pakartoja, kad Europos institucijos, agentūros ir kitos įstaigos turi būti skubiai tinkamai apsaugotos nuo hibridinių grėsmių ir užsienio valstybių subjektų išpuolių; pabrėžia, kad taip pat reikia plėtoti strateginės komunikacijos pajėgumus pasitelkiant Strateginės komunikacijos darbo grupes, be kita ko, skirtas trečiosioms šalims ir ypatingą dėmesį skiriant Rusijos ir Baltarusijos gyventojams, taip pat šiuo tikslu skirti pakankamai finansinių išteklių ir apsirūpinti saugiomis ryšių sistemomis ir greitojo reagavimo pajėgumais, kad būtų galima kovoti su išpuoliais ir labai padidinti atsparumą;

| 45. | palankiai vertina Sąjungos ir daugumos valstybių narių pasiryžimą siekti visiškos energetinės nepriklausomybės nuo Rusijos Federacijos ir įvairinti energijos tiekimo šaltinius; pakartoja savo raginimą nedelsiant nustatyti visišką embargą Rusijos iškastinio kuro ir urano importui, o dujotiekius „Nord Stream 1“ ir „Nord Stream 2“ palikti uždarytus ir visiškai sustabdyti jų naudojimą; pabrėžia, kad trumpalaikis energijos išteklių įvairinimas neturėtų vykti kenkiant prasmingam dialogui žmogaus teisių klausimais su alternatyviais energijos tiekėjais; pažymi, kad tai rodo, jog svarbu paspartinti žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina Sąjungos ir daugumos valstybių narių pasiryžimą siekti visiškos energetinės nepriklausomybės nuo Rusijos Federacijos ir įvairinti energijos tiekimo šaltinius; pakartoja savo raginimą nedelsiant nustatyti visišką embargą Rusijos iškastinio kuro ir urano importui, o dujotiekius „Nord Stream 1“ ir „Nord Stream 2“ palikti uždarytus ir visiškai sustabdyti jų naudojimą; pabrėžia, kad trumpalaikis energijos išteklių įvairinimas neturėtų vykti kenkiant prasmingam dialogui žmogaus teisių klausimais su alternatyviais energijos tiekėjais; pažymi, kad tai rodo, jog svarbu paspartinti žaliąją pertvarką;

| 46. | ragina imtis iniciatyvų siekiant stiprinti strateginių tiekimo grandinių ir ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektų atsparumą Komisijai reguliariai atliekant išsamų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, be kita ko, sveikatos, energetikos, maisto produktų, puslaidininkių ir svarbiausiųjų žaliavų, taip pat jūros vamzdynų ir kabelių srityse, siekiant užkirsti kelią dideliems tiekimo grandinės sutrikimams ir sumažinti ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių, visų pirma tų, kurios nepritaria Sąjungos vertybėms arba su kuriomis Sąjunga patiria sisteminę konkurenciją, iki nekritinio lygio; pabrėžia, kad svarbu stiprinti pačios Sąjungos pajėgumus bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais partneriais; pabrėžia, kad būtina toliau bendradarbiauti su demokratiniais partneriais siekiant užtikrinti strateginius išteklius, naudojamus baterijų, lustų, puslaidininkių ir kitų ypatingos svarbos technologijų gamyboje, ir sumažinti šių išteklių tiekimo priklausomybę nuo nedemokratinių režimų; |
| --- | --- |

46.

ragina imtis iniciatyvų siekiant stiprinti strateginių tiekimo grandinių ir ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektų atsparumą Komisijai reguliariai atliekant išsamų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, be kita ko, sveikatos, energetikos, maisto produktų, puslaidininkių ir svarbiausiųjų žaliavų, taip pat jūros vamzdynų ir kabelių srityse, siekiant užkirsti kelią dideliems tiekimo grandinės sutrikimams ir sumažinti ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių, visų pirma tų, kurios nepritaria Sąjungos vertybėms arba su kuriomis Sąjunga patiria sisteminę konkurenciją, iki nekritinio lygio; pabrėžia, kad svarbu stiprinti pačios Sąjungos pajėgumus bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais partneriais; pabrėžia, kad būtina toliau bendradarbiauti su demokratiniais partneriais siekiant užtikrinti strateginius išteklius, naudojamus baterijų, lustų, puslaidininkių ir kitų ypatingos svarbos technologijų gamyboje, ir sumažinti šių išteklių tiekimo priklausomybę nuo nedemokratinių režimų;

| 47. | pabrėžia kosmoso sektoriaus strateginį aspektą Europai; pabrėžia, kad reikia užtikrinti Sąjungos, kaip tarptautinės kosmoso srities veikėjos, matomumą ir patikimumą ir skatinti technologijų, kuriomis būtų užtikrintas Europos strateginis savarankiškumas, kūrimą; ragina ES prisiimti daugiau atsakomybės rengiant visapusišką tarptautinį kosmoso reglamentavimą, remiantis, atnaujinant ir stiprinant esamas JT sutartis, deklaracijas ir teisinius principus, kuriais grindžiamas kosmoso valdymas, ir atsižvelgiant į sparčią technologinę pažangą; pabrėžia, kad ši atnaujinta kosmoso reguliavimo sistema padėtų toliau tvariai ir taikiai plėtoti kosmosą, kartu ribojant ir reguliuojant galimybes jį naudoti kaip ginklą ir militarizuoti; palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji pateiks ES kosmoso strategiją saugumo ir gynybos srityje; mano, kad ES strateginio suverenumo kosmoso srityje stiprinimas yra labai svarbus jos platesnio masto pastangoms pasiekti visa apimantį strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia kosmoso sektoriaus strateginį aspektą Europai; pabrėžia, kad reikia užtikrinti Sąjungos, kaip tarptautinės kosmoso srities veikėjos, matomumą ir patikimumą ir skatinti technologijų, kuriomis būtų užtikrintas Europos strateginis savarankiškumas, kūrimą; ragina ES prisiimti daugiau atsakomybės rengiant visapusišką tarptautinį kosmoso reglamentavimą, remiantis, atnaujinant ir stiprinant esamas JT sutartis, deklaracijas ir teisinius principus, kuriais grindžiamas kosmoso valdymas, ir atsižvelgiant į sparčią technologinę pažangą; pabrėžia, kad ši atnaujinta kosmoso reguliavimo sistema padėtų toliau tvariai ir taikiai plėtoti kosmosą, kartu ribojant ir reguliuojant galimybes jį naudoti kaip ginklą ir militarizuoti; palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji pateiks ES kosmoso strategiją saugumo ir gynybos srityje; mano, kad ES strateginio suverenumo kosmoso srityje stiprinimas yra labai svarbus jos platesnio masto pastangoms pasiekti visa apimantį strateginį savarankiškumą;

| 48. | pabrėžia, kad geriamojo vandens prieinamumas yra viena iš didžiausių XXI amžiaus problemų, visų pirma dėl to, kad beveik 60 proc. vandeningojo sluoksnio išteklių kerta politines teritorines sienas; pabrėžia, kad dėl tam tikrų šalių strategiškai kontroliuojamų upių ties jų ištakomis didėja pasaulio gyventojų gėlo vandens poreikis, dėl kurio kylanti įtampa dėl vandens gali lemti rimtus konfliktus, jeigu nebus numatytas integruotas ir bendras šių srautų naudojimas; primygtinai ragina ES parengti politinę strategiją, kuria palengvintų sprendimus šiose didelį destabilizavimo potencialą turinčiose teritorijose, kartu ragindama svarbiausiose su konfliktais dėl vandens susijusiose teritorijose esančias šalis pasirašyti 1992 m. Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvenciją; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad geriamojo vandens prieinamumas yra viena iš didžiausių XXI amžiaus problemų, visų pirma dėl to, kad beveik 60 proc. vandeningojo sluoksnio išteklių kerta politines teritorines sienas; pabrėžia, kad dėl tam tikrų šalių strategiškai kontroliuojamų upių ties jų ištakomis didėja pasaulio gyventojų gėlo vandens poreikis, dėl kurio kylanti įtampa dėl vandens gali lemti rimtus konfliktus, jeigu nebus numatytas integruotas ir bendras šių srautų naudojimas; primygtinai ragina ES parengti politinę strategiją, kuria palengvintų sprendimus šiose didelį destabilizavimo potencialą turinčiose teritorijose, kartu ragindama svarbiausiose su konfliktais dėl vandens susijusiose teritorijose esančias šalis pasirašyti 1992 m. Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvenciją;

| 49. | ragina Sąjungą plėtoti savo skaitmeninį suverenumą, visų pirma kibernetinio saugumo srityje, siekiant apsaugoti demokratiją ir jos institucijas; pabrėžia konkrečią grėsmę, kurią naujosios skaitmeninės technologijos kelia žmogaus teisių gynėjams ir kitiems subjektams, nes jos gali būti naudojamos jų veiklai kontroliuoti, riboti ir jai kenkti, kaip neseniai parodė atskleista informacija apie projektą „Pegasus“; |
| --- | --- |

49.

ragina Sąjungą plėtoti savo skaitmeninį suverenumą, visų pirma kibernetinio saugumo srityje, siekiant apsaugoti demokratiją ir jos institucijas; pabrėžia konkrečią grėsmę, kurią naujosios skaitmeninės technologijos kelia žmogaus teisių gynėjams ir kitiems subjektams, nes jos gali būti naudojamos jų veiklai kontroliuoti, riboti ir jai kenkti, kaip neseniai parodė atskleista informacija apie projektą „Pegasus“;

| 50. | pabrėžia, kad Sąjunga, bendradarbiaudama su bendraminčiais partneriais, turėtų siekti pasaulinio konkurencingumo bepiločių orlaivių mokslinių tyrimų, plėtros, gamybos ir diegimo srityse; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad Sąjunga, bendradarbiaudama su bendraminčiais partneriais, turėtų siekti pasaulinio konkurencingumo bepiločių orlaivių mokslinių tyrimų, plėtros, gamybos ir diegimo srityse;

| 51. | palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad ji parengs pasiūlymų dėl demokratijos gynimo dokumentų rinkinio, kuriuo Sąjunga būtų apsaugota nuo piktybinio kišimosi; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad ji parengs pasiūlymų dėl demokratijos gynimo dokumentų rinkinio, kuriuo Sąjunga būtų apsaugota nuo piktybinio kišimosi;

Vadovauti stiprinant daugiašališkumą ir kurti partnerystes siekiant geresnio pasaulio

Vadovauti stiprinant daugiašališkumą ir kurti partnerystes siekiant geresnio pasaulio

| 52. | pabrėžia, kad reikia stiprinti JT kaip prioritetą ir plėtoti tikrą strateginę JT ir ES partnerystę dėl pasaulinių prioritetų, pvz., klimato politikos veiksmų ir žmogaus teisių, taip pat krizių valdymo srityje; pabrėžia, kad Sąjunga turi toliau atlikti vadovaujamą vaidmenį skatindama tinkamesnį, atsparesnį ir veiksmingesnį daugiašališkumą, kuris yra įtraukaus politinio dialogo, bendradarbiavimo ir konvergencijos pagrindas, kad būtų galima toliau stiprinti žmonių saugumą, darnų vystymąsi, konfliktų prevenciją ir taikų jų sprendimą visapusiškai laikantis tarptautinės teisės ir žmogaus teisių; primygtinai ragina Sąjungą ir jos valstybes nares laikytis vieningos pozicijos daugiašaliuose forumuose, stiprinti ryšius su bendraminčiais partneriais visame pasaulyje ir aktyviau bendrauti su trečiosiomis šalimis bei jų gyventojais, taip pat ieškoti pragmatiškų sektorinių daugiašalių sprendimų tose srityse, kuriose tokie veiksmai atitinka jos vertybėmis grindžiamus interesus; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad reikia stiprinti JT kaip prioritetą ir plėtoti tikrą strateginę JT ir ES partnerystę dėl pasaulinių prioritetų, pvz., klimato politikos veiksmų ir žmogaus teisių, taip pat krizių valdymo srityje; pabrėžia, kad Sąjunga turi toliau atlikti vadovaujamą vaidmenį skatindama tinkamesnį, atsparesnį ir veiksmingesnį daugiašališkumą, kuris yra įtraukaus politinio dialogo, bendradarbiavimo ir konvergencijos pagrindas, kad būtų galima toliau stiprinti žmonių saugumą, darnų vystymąsi, konfliktų prevenciją ir taikų jų sprendimą visapusiškai laikantis tarptautinės teisės ir žmogaus teisių; primygtinai ragina Sąjungą ir jos valstybes nares laikytis vieningos pozicijos daugiašaliuose forumuose, stiprinti ryšius su bendraminčiais partneriais visame pasaulyje ir aktyviau bendrauti su trečiosiomis šalimis bei jų gyventojais, taip pat ieškoti pragmatiškų sektorinių daugiašalių sprendimų tose srityse, kuriose tokie veiksmai atitinka jos vertybėmis grindžiamus interesus;

| 53. | ragina Komisiją, Tarybą, EIVT ir valstybes nares pateikti pagrįstų pasiūlymų, kaip pasiekti ir užtikrinti savo ir nuolatinę Sąjungos vietą visuose daugiašaliuose forumuose, įskaitant JT Saugumo Tarybą, siekiant sustiprinti ES veiksmingumą, nuoseklumą ir patikimumą pasaulyje; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją, Tarybą, EIVT ir valstybes nares pateikti pagrįstų pasiūlymų, kaip pasiekti ir užtikrinti savo ir nuolatinę Sąjungos vietą visuose daugiašaliuose forumuose, įskaitant JT Saugumo Tarybą, siekiant sustiprinti ES veiksmingumą, nuoseklumą ir patikimumą pasaulyje;

| 54. | pabrėžia, kad svarbu dėti daugiau diplomatinių pastangų siekiant veiksmingai išsakyti mūsų poziciją ir derinti ją su bendraminčiais demokratiniais partneriais, siekiant išlaikyti kuo didesnę vienybę tarptautinėje bendruomenėje smerkiant Rusiją ir ginant suverenumo ir teritorinio vientisumo principus, tarptautinę teisę ir taisyklėmis bei vertybėmis grindžiamą tarptautinę tvarką Jungtinėse Tautose, jos chartijoje ir kituose tarptautiniuose forumuose; pabrėžia, kad svarbu imtis tvirtų diplomatinių veiksmų šalių, kurios trukdė balsuoti arba susilaikė dėl 2022 m. kovo 2 d. ir spalio 12 d. JT rezoliucijų, atžvilgiu, siekiant pabrėžti Rusijos agresijos rimtumą ir vieningo tarptautinės bendruomenės atsako poreikį; pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama stiprių ir patikimų aljansų, partnerysčių ir daugiašalių susitarimų kūrimui bei strateginio solidarumo su panašiai mąstančiomis šalimis kūrimui; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad svarbu dėti daugiau diplomatinių pastangų siekiant veiksmingai išsakyti mūsų poziciją ir derinti ją su bendraminčiais demokratiniais partneriais, siekiant išlaikyti kuo didesnę vienybę tarptautinėje bendruomenėje smerkiant Rusiją ir ginant suverenumo ir teritorinio vientisumo principus, tarptautinę teisę ir taisyklėmis bei vertybėmis grindžiamą tarptautinę tvarką Jungtinėse Tautose, jos chartijoje ir kituose tarptautiniuose forumuose; pabrėžia, kad svarbu imtis tvirtų diplomatinių veiksmų šalių, kurios trukdė balsuoti arba susilaikė dėl 2022 m. kovo 2 d. ir spalio 12 d. JT rezoliucijų, atžvilgiu, siekiant pabrėžti Rusijos agresijos rimtumą ir vieningo tarptautinės bendruomenės atsako poreikį; pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama stiprių ir patikimų aljansų, partnerysčių ir daugiašalių susitarimų kūrimui bei strateginio solidarumo su panašiai mąstančiomis šalimis kūrimui;

| 55. | pabrėžia, kad ES turi vieningai pasmerkti Rusijos agresiją, o kai kurių ES šalių vadovai neturi atidaryti atskirų ryšių su Putinu linijų; pabrėžia, kad neturėtų būti siekiama jokių derybų su Rusija, kol Ukrainos valdžios institucijos nenuspręs jų pradėti, ir kad tol, kol tai neįvyks, ES turėtų toliau teikti finansinę, materialinę ir karinę pagalbą Ukrainai; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad ES turi vieningai pasmerkti Rusijos agresiją, o kai kurių ES šalių vadovai neturi atidaryti atskirų ryšių su Putinu linijų; pabrėžia, kad neturėtų būti siekiama jokių derybų su Rusija, kol Ukrainos valdžios institucijos nenuspręs jų pradėti, ir kad tol, kol tai neįvyks, ES turėtų toliau teikti finansinę, materialinę ir karinę pagalbą Ukrainai;

| 56. | pabrėžia, kad Rusijos invazija į Ukrainą dar labiau išryškino ES poreikį toliau kurti partnerių aljansus ir tarpusavio supratimą ir intensyvinti bendradarbiavimą su esamais panašiai mąstančiais partneriais visame pasaulyje, ypač su transatlantinėmis NATO sąjungininkėmis, kartu plečiant savo partnerystes, visų pirma su Pietų pasaulio šalimis; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad Rusijos invazija į Ukrainą dar labiau išryškino ES poreikį toliau kurti partnerių aljansus ir tarpusavio supratimą ir intensyvinti bendradarbiavimą su esamais panašiai mąstančiais partneriais visame pasaulyje, ypač su transatlantinėmis NATO sąjungininkėmis, kartu plečiant savo partnerystes, visų pirma su Pietų pasaulio šalimis;

| 57. | pabrėžia, kad NATO tebėra esminis Europos saugumo tvarkos pagrindas, todėl ES ir valstybės narės turi įsipareigoti stiprinti NATO europinį ramstį, be kita ko, valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO sąjungininkės, nuosekliai vykdant NATO gynybos išlaidų kriterijų skirti 2 proc. BVP nuo 2024 m., kartu užkertant kelią dubliavimui, mažinant susiskaidymą ir gerinant tarpusavio sąveiką; ragina dvi likusias NATO sąjungininkes, kurios to dar nepadarė, nedelsiant ratifikuoti Švedijos ir Suomijos prisijungimą prie NATO; mano, kad strateginė partnerystė su NATO turėtų būti grįsta pasitikėjimu; primygtinai reikalauja abipusiškai konsoliduoti ir išgryninti strateginę partnerystę su NATO; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad NATO tebėra esminis Europos saugumo tvarkos pagrindas, todėl ES ir valstybės narės turi įsipareigoti stiprinti NATO europinį ramstį, be kita ko, valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO sąjungininkės, nuosekliai vykdant NATO gynybos išlaidų kriterijų skirti 2 proc. BVP nuo 2024 m., kartu užkertant kelią dubliavimui, mažinant susiskaidymą ir gerinant tarpusavio sąveiką; ragina dvi likusias NATO sąjungininkes, kurios to dar nepadarė, nedelsiant ratifikuoti Švedijos ir Suomijos prisijungimą prie NATO; mano, kad strateginė partnerystė su NATO turėtų būti grįsta pasitikėjimu; primygtinai reikalauja abipusiškai konsoliduoti ir išgryninti strateginę partnerystę su NATO;

| 58. | ragina toliau stiprinti bendradarbiavimą su NATO ir kitomis partnerystėmis, pvz., G 7, ir su kitais panašiai mąstančiais partneriais; atkreipia dėmesį į tai, kad tokios partnerystės turėtų būti neatsiejamas BUSP ramstis; |
| --- | --- |

58.

ragina toliau stiprinti bendradarbiavimą su NATO ir kitomis partnerystėmis, pvz., G 7, ir su kitais panašiai mąstančiais partneriais; atkreipia dėmesį į tai, kad tokios partnerystės turėtų būti neatsiejamas BUSP ramstis;

| 59. | ragina ES ir jos tarptautinius partnerius visapusiškai pasinaudoti visomis atitinkamomis kovos su nebaudžiamumu priemonėmis, be kita ko, teikiant tvirtesnę paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui ir specialiesiems tribunolams nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat sukurti lanksčius bendradarbiavimo ir finansavimo mechanizmus, kad būtų galima greitai rinkti ir analizuoti tarptautinių nusikaltimų įrodymus; ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad visi karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui kurstytojai ir vykdytojai, visiškai už tai atsakytų; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares dirbti siekiant įsteigti Ukrainos inicijuotą ir tarptautinės bendruomenės remiamą Specialųjį tribunolą, kad būtų ištirti Rusijos karinės ir politinės vadovybės įvykdyti agresijos nusikaltimai ir už juos būtų patraukta baudžiamojon atsakomybėn, taip pat toliau remti Tarptautinio baudžiamojo teismo tyrimą dėl kaltinimų karo nusikaltimais, nusikaltimais žmoniškumui ir genocido nusikaltimais; pakartotinai ragina Komisiją pateikti ES veiksmų planą dėl nebaudžiamumo; pabrėžia, kad šiuo veiksmų planu turėtų būti siekiama geriau koordinuoti ir derinti valstybių narių išteklius ir pastangas vykdyti baudžiamąjį karo nusikaltėlių persekiojimą ES; mano, kad pereinamojo laikotarpio teisingumas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant taiką ilguoju laikotarpiu, ir ragina Komisiją parengti plataus užmojo programą, kuria būtų stiprinami valstybių narių ir trečiųjų šalių gebėjimai savo nacionalinėse teisinėse sistemose taikyti universalios jurisdikcijos principą; |
| --- | --- |

59.

ragina ES ir jos tarptautinius partnerius visapusiškai pasinaudoti visomis atitinkamomis kovos su nebaudžiamumu priemonėmis, be kita ko, teikiant tvirtesnę paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui ir specialiesiems tribunolams nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat sukurti lanksčius bendradarbiavimo ir finansavimo mechanizmus, kad būtų galima greitai rinkti ir analizuoti tarptautinių nusikaltimų įrodymus; ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad visi karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui kurstytojai ir vykdytojai, visiškai už tai atsakytų; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares dirbti siekiant įsteigti Ukrainos inicijuotą ir tarptautinės bendruomenės remiamą Specialųjį tribunolą, kad būtų ištirti Rusijos karinės ir politinės vadovybės įvykdyti agresijos nusikaltimai ir už juos būtų patraukta baudžiamojon atsakomybėn, taip pat toliau remti Tarptautinio baudžiamojo teismo tyrimą dėl kaltinimų karo nusikaltimais, nusikaltimais žmoniškumui ir genocido nusikaltimais; pakartotinai ragina Komisiją pateikti ES veiksmų planą dėl nebaudžiamumo; pabrėžia, kad šiuo veiksmų planu turėtų būti siekiama geriau koordinuoti ir derinti valstybių narių išteklius ir pastangas vykdyti baudžiamąjį karo nusikaltėlių persekiojimą ES; mano, kad pereinamojo laikotarpio teisingumas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant taiką ilguoju laikotarpiu, ir ragina Komisiją parengti plataus užmojo programą, kuria būtų stiprinami valstybių narių ir trečiųjų šalių gebėjimai savo nacionalinėse teisinėse sistemose taikyti universalios jurisdikcijos principą;

| 60. | palankiai vertina 2022 m. spalio mėn. įvykusį pirmąjį Europos politinės bendrijos susitikimą kaip diskusijų, dialogo ir bendradarbiavimo su artimais partneriais užsienio politikos ir saugumo iššūkių, su kuriais susiduriame, klausimais platformą, siekiant stiprinti Europos žemyno saugumą ir tęsti bendrais interesais grindžiamą politinį ir saugumo bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad pirmame susitikime Prahoje dalyvavo 44 šalys, įskaitant artimus partnerius, pvz., JK; ragina Parlamentą aktyviai dalyvauti išaiškinant šios bendrijos veiklos sritį ir būsimą darbą; pabrėžia, kad siekiant šio formato sėkmės ir nuoseklumo ateityje būtinas tam tikras suderinamumas su demokratinėmis vertybėmis ir principais; pakartoja, kad Europos politinė bendrija jokiu būdu negali pavėlinti plėtros šalių stojimo į ES arba tapti dingstimi tokiam vėlavimui; |
| --- | --- |

60.

palankiai vertina 2022 m. spalio mėn. įvykusį pirmąjį Europos politinės bendrijos susitikimą kaip diskusijų, dialogo ir bendradarbiavimo su artimais partneriais užsienio politikos ir saugumo iššūkių, su kuriais susiduriame, klausimais platformą, siekiant stiprinti Europos žemyno saugumą ir tęsti bendrais interesais grindžiamą politinį ir saugumo bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad pirmame susitikime Prahoje dalyvavo 44 šalys, įskaitant artimus partnerius, pvz., JK; ragina Parlamentą aktyviai dalyvauti išaiškinant šios bendrijos veiklos sritį ir būsimą darbą; pabrėžia, kad siekiant šio formato sėkmės ir nuoseklumo ateityje būtinas tam tikras suderinamumas su demokratinėmis vertybėmis ir principais; pakartoja, kad Europos politinė bendrija jokiu būdu negali pavėlinti plėtros šalių stojimo į ES arba tapti dingstimi tokiam vėlavimui;

| 61. | pabrėžia, kad reikia intensyvinti dialogą su Jungtine Karalyste dėl galimų būsimo bendradarbiavimo ir koordinavimo būdų užsienio, saugumo ir gynybos politikos srityje, laikantis politinio pareiškimo nuostatų, ir, be kita ko, vykdant ES ir NATO partnerystę, dalyvaujant Jungtinių Tautų, Europos politinės bendrijos ir kitų tarptautinių forumų darbe; primygtinai ragina ES glaudžiau bendradarbiauti su mūsų kaimyninėmis Didžiosios Britanijos šalimis, nes susiduriame su bendrais uždaviniais užsienio ir saugumo srityje; apgailestauja, kad į prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą neįtrauktos nuostatos dėl bendradarbiavimo užsienio politikos ir gynybos srityje; pabrėžia, kad svarbu koordinuoti sankcijų režimus; ragina Jungtinę Karalystę aktyviau dalyvauti Europos saugumo ir gynybos projektuose; šiuo atžvilgiu palankiai vertina 2022 m. lapkričio 14 d. PESCO narių ir Tarybos sprendimą pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie PESCO karinio mobilumo projekto, nes tai pagerintų tarpusavio greitą saugumo ir gynybos pagalbą; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad reikia intensyvinti dialogą su Jungtine Karalyste dėl galimų būsimo bendradarbiavimo ir koordinavimo būdų užsienio, saugumo ir gynybos politikos srityje, laikantis politinio pareiškimo nuostatų, ir, be kita ko, vykdant ES ir NATO partnerystę, dalyvaujant Jungtinių Tautų, Europos politinės bendrijos ir kitų tarptautinių forumų darbe; primygtinai ragina ES glaudžiau bendradarbiauti su mūsų kaimyninėmis Didžiosios Britanijos šalimis, nes susiduriame su bendrais uždaviniais užsienio ir saugumo srityje; apgailestauja, kad į prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą neįtrauktos nuostatos dėl bendradarbiavimo užsienio politikos ir gynybos srityje; pabrėžia, kad svarbu koordinuoti sankcijų režimus; ragina Jungtinę Karalystę aktyviau dalyvauti Europos saugumo ir gynybos projektuose; šiuo atžvilgiu palankiai vertina 2022 m. lapkričio 14 d. PESCO narių ir Tarybos sprendimą pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie PESCO karinio mobilumo projekto, nes tai pagerintų tarpusavio greitą saugumo ir gynybos pagalbą;

| 62. | primygtinai ragina JK užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintas susitarimas dėl išstojimo, įskaitant Protokolą dėl Airijos ir Šiaurės Airijos, ir siekti praktinių, lanksčių ir ilgalaikių bendrų sprendimų pagal protokolo teisinę sistemą; pabrėžia, kad visapusiškas Protokolo įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant išsaugoti taiką ir stabilumą Šiaurės Airijoje, kurie garantuojami pagal Didžiojo penktadienio susitarimą, taip pat siekiant užtikrinti Europos bendrosios rinkos vientisumą ir tinkamą veikimą; |
| --- | --- |

62.

primygtinai ragina JK užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintas susitarimas dėl išstojimo, įskaitant Protokolą dėl Airijos ir Šiaurės Airijos, ir siekti praktinių, lanksčių ir ilgalaikių bendrų sprendimų pagal protokolo teisinę sistemą; pabrėžia, kad visapusiškas Protokolo įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant išsaugoti taiką ir stabilumą Šiaurės Airijoje, kurie garantuojami pagal Didžiojo penktadienio susitarimą, taip pat siekiant užtikrinti Europos bendrosios rinkos vientisumą ir tinkamą veikimą;

| 63. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti tvirtą ES ir JAV transatlantinį bendradarbiavimą, vėlgi išryškėjusį Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą aplinkybėmis, remiantis bendromis vertybėmis ir tikslais, taip pat lygiaverčių lyderių partnerystės ir atsakomybės principu, sykiu gerbiant kitų šalių savarankiškumą ir ypatumus, interesus ir siekius; palankiai vertina JAV vaidmenį stabdant Rusijos agresiją, visų pirma dalijantis žvalgybos informacija, teikiant karinę pagalbą, humanitarinę pagalbą ir politinę paramą, taip pat stiprinant pažeidžiamiausią NATO rytų flango dalį; pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti ES ir JAV transatlantinį bendradarbiavimą įgyvendinant plataus užmojo transatlantinę darbotvarkę; ragina Jungtinių Amerikos Valstijų politinę vadovybę ir institucijas toliau siekti glaudesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo visose srityse, kurios yra svarbios kovojant su visuotinėmis grėsmėmis, turinčiomis įtakos mūsų bendroms vertybėms, saugumui ir gerovei; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad svarbu vykdyti tvirtą ES ir JAV transatlantinį bendradarbiavimą, vėlgi išryškėjusį Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą aplinkybėmis, remiantis bendromis vertybėmis ir tikslais, taip pat lygiaverčių lyderių partnerystės ir atsakomybės principu, sykiu gerbiant kitų šalių savarankiškumą ir ypatumus, interesus ir siekius; palankiai vertina JAV vaidmenį stabdant Rusijos agresiją, visų pirma dalijantis žvalgybos informacija, teikiant karinę pagalbą, humanitarinę pagalbą ir politinę paramą, taip pat stiprinant pažeidžiamiausią NATO rytų flango dalį; pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti ES ir JAV transatlantinį bendradarbiavimą įgyvendinant plataus užmojo transatlantinę darbotvarkę; ragina Jungtinių Amerikos Valstijų politinę vadovybę ir institucijas toliau siekti glaudesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo visose srityse, kurios yra svarbios kovojant su visuotinėmis grėsmėmis, turinčiomis įtakos mūsų bendroms vertybėms, saugumui ir gerovei;

| 64. | palankiai vertina nuolatinį bendradarbiavimą, ryžtą ir vieningą poziciją remiant Ukrainą ir įgyvendinant precedento neturintį sankcijų režimą, siekiant atgrasyti Rusiją nuo neteisėtos agresijos, ir remti visišką Ukrainos išvadavimą iki jos tarptautiniu mastu pripažintų sienų; visapusiškai remia sinergiją ir bendrus užsienio politikos ir saugumo tikslus bei įsipareigoja juos įgyvendinti toliau gilinant bendradarbiavimą ES ir JAV transatlantinio dialogo srityje, kaip antai pasitelkiant transatlantinę parlamentinę diplomatiją, ir sprendžiant daugelį pagrindinių problemų, kaip antai klimato kaita ir autoritarinių bei totalitarinių režimų keliama grėsmė pasaulyje, įskaitant Europą ir Aziją; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina nuolatinį bendradarbiavimą, ryžtą ir vieningą poziciją remiant Ukrainą ir įgyvendinant precedento neturintį sankcijų režimą, siekiant atgrasyti Rusiją nuo neteisėtos agresijos, ir remti visišką Ukrainos išvadavimą iki jos tarptautiniu mastu pripažintų sienų; visapusiškai remia sinergiją ir bendrus užsienio politikos ir saugumo tikslus bei įsipareigoja juos įgyvendinti toliau gilinant bendradarbiavimą ES ir JAV transatlantinio dialogo srityje, kaip antai pasitelkiant transatlantinę parlamentinę diplomatiją, ir sprendžiant daugelį pagrindinių problemų, kaip antai klimato kaita ir autoritarinių bei totalitarinių režimų keliama grėsmė pasaulyje, įskaitant Europą ir Aziją;

| 65. | rekomenduoja reguliariai ir bent kartą per metus rengti ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų aukščiausiojo lygio susitikimus, kad transatlantiniam bendradarbiavimui būtų suteiktas nuolatinis aukšto lygio postūmis; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Transatlantinės prekybos ir technologijų tarybos darbą ir pakartoja savo pasiūlymą įsteigti Transatlantinę politinę tarybą, kuri būtų nuolatinio ir veiksmingo institucinio dialogo užsienio ir saugumo politikos klausimais forumas; palankiai vertina tvirtą JAV įsipareigojimą Europos saugumui, visų pirma didžiulę karinę pagalbą Ukrainai ir karių dislokavimą NATO rytinėje pusėje; |
| --- | --- |

65.

rekomenduoja reguliariai ir bent kartą per metus rengti ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų aukščiausiojo lygio susitikimus, kad transatlantiniam bendradarbiavimui būtų suteiktas nuolatinis aukšto lygio postūmis; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Transatlantinės prekybos ir technologijų tarybos darbą ir pakartoja savo pasiūlymą įsteigti Transatlantinę politinę tarybą, kuri būtų nuolatinio ir veiksmingo institucinio dialogo užsienio ir saugumo politikos klausimais forumas; palankiai vertina tvirtą JAV įsipareigojimą Europos saugumui, visų pirma didžiulę karinę pagalbą Ukrainai ir karių dislokavimą NATO rytinėje pusėje;

| 66. | atkreipia dėmesį į 23-ąjį 2022 m. balandžio mėn. įvykusį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą; yra labai susirūpinęs dėl 20-ojo Kinijos komunistų partijos nacionalinio kongreso rezultatų, kurie pabrėžia Xi Jinpingo geopolitinius užmojus; pažymi, kad ES ir KLR santykiams vis labiau būdinga ekonominė konkurencija ir sisteminis varžymasis; pakartoja savo prašymus parengti atnaujintą, ryžtingesnę, išsamesnę ir nuoseklesnę ES ir Kinijos strategiją, kuria būtų formuojami santykiai su Kinijos Liaudies Respublika visos ES labui ir visapusiškai atsižvelgiama į iššūkius, kylančius dėl KLR, kaip pasaulinės veikėjos, iškilimo, ir kurioje atsispindėtų vis represyvesnė vidaus ir ryžtingesnė KLR užsienio politika, be kita ko, Sąjungos ir valstybių kandidačių bei galimų valstybių kandidačių atžvilgiu; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į 23-ąjį 2022 m. balandžio mėn. įvykusį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą; yra labai susirūpinęs dėl 20-ojo Kinijos komunistų partijos nacionalinio kongreso rezultatų, kurie pabrėžia Xi Jinpingo geopolitinius užmojus; pažymi, kad ES ir KLR santykiams vis labiau būdinga ekonominė konkurencija ir sisteminis varžymasis; pakartoja savo prašymus parengti atnaujintą, ryžtingesnę, išsamesnę ir nuoseklesnę ES ir Kinijos strategiją, kuria būtų formuojami santykiai su Kinijos Liaudies Respublika visos ES labui ir visapusiškai atsižvelgiama į iššūkius, kylančius dėl KLR, kaip pasaulinės veikėjos, iškilimo, ir kurioje atsispindėtų vis represyvesnė vidaus ir ryžtingesnė KLR užsienio politika, be kita ko, Sąjungos ir valstybių kandidačių bei galimų valstybių kandidačių atžvilgiu;

| 67. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad KLR naudoja įvairias politines, ekonomines ir karines priemones, siekdama vis stipresnių šalių paklusnumo, ir siekia primesti savo autoritarinę ideologiją tarptautinėms organizacijoms, pvz., JT, kad būtų išplėstas jos dalyvavimas, projektų galia ir atitinkamai pritaikyta strategija, ketinimai ir, atitinkamai, karinis apsiginklavimas; yra ypač susirūpinęs dėl jos partnerystės su Rusijos Federacija ir bendrų bandymų pakenkti taisyklėmis grindžiamai pasaulio tvarkai, o tai prieštarauja mūsų interesams ir vertybėms; smerkia KLR de facto prorusišką poziciją dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

67.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad KLR naudoja įvairias politines, ekonomines ir karines priemones, siekdama vis stipresnių šalių paklusnumo, ir siekia primesti savo autoritarinę ideologiją tarptautinėms organizacijoms, pvz., JT, kad būtų išplėstas jos dalyvavimas, projektų galia ir atitinkamai pritaikyta strategija, ketinimai ir, atitinkamai, karinis apsiginklavimas; yra ypač susirūpinęs dėl jos partnerystės su Rusijos Federacija ir bendrų bandymų pakenkti taisyklėmis grindžiamai pasaulio tvarkai, o tai prieštarauja mūsų interesams ir vertybėms; smerkia KLR de facto

| 68. | ragina ES ir valstybes nares persvarstyti savo priklausomybę nuo KLR ir šalinti strateginių sektorių ekonominę priklausomybę, dėl kurios gali atsirasti pažeidžiamumas; ragina užtikrinti didesnį koordinavimą ir bendradarbiavimą tarp bendraminčių partnerių bendrai rūpimais klausimais, visų pirma, be kita ko, tokiais kaip strateginė priklausomybė, ekonominė prievarta, politinis kišimasis ir dezinformacija, taip pat skatinti taisyklėmis pagrįstą daugiašališkumą ir strateginį demokratinių šalių solidarumą; |
| --- | --- |

68.

ragina ES ir valstybes nares persvarstyti savo priklausomybę nuo KLR ir šalinti strateginių sektorių ekonominę priklausomybę, dėl kurios gali atsirasti pažeidžiamumas; ragina užtikrinti didesnį koordinavimą ir bendradarbiavimą tarp bendraminčių partnerių bendrai rūpimais klausimais, visų pirma, be kita ko, tokiais kaip strateginė priklausomybė, ekonominė prievarta, politinis kišimasis ir dezinformacija, taip pat skatinti taisyklėmis pagrįstą daugiašališkumą ir strateginį demokratinių šalių solidarumą;

| 69. | kuo griežčiausiai smerkia Kinijos vyriausybės vadovaujamą priverstinio darbo sistemą ir jos nusikaltimus žmoniškumui Sindziange, kurie kelia didelę genocido riziką; primygtinai ragina Kinijos vyriausybę nutraukti sisteminį uigūrų persekiojimą, įskaitant siaubingą faktą, kad valdžios institucijos specialiai taikosi į uigūrų moteris vykdydamos oficialią tikslinės gimdymo prevencijos priemonių programą, be kita ko, vaisingo amžiaus moterims priverstinai skirdamos abortus, injekcijas į gimdos vidų ir sterilizavimą, t. y. priemones, kurios galėtų atitikti sunkiausių nusikaltimų žmoniškumui kriterijus; tebėra labai susirūpinęs dėl padėties Tibete ir Kinijos komunistų partijos politikos, nukreiptos prieš žodžio laisvę ir minties, tikėjimo ir religijos laisves; |
| --- | --- |

69.

kuo griežčiausiai smerkia Kinijos vyriausybės vadovaujamą priverstinio darbo sistemą ir jos nusikaltimus žmoniškumui Sindziange, kurie kelia didelę genocido riziką; primygtinai ragina Kinijos vyriausybę nutraukti sisteminį uigūrų persekiojimą, įskaitant siaubingą faktą, kad valdžios institucijos specialiai taikosi į uigūrų moteris vykdydamos oficialią tikslinės gimdymo prevencijos priemonių programą, be kita ko, vaisingo amžiaus moterims priverstinai skirdamos abortus, injekcijas į gimdos vidų ir sterilizavimą, t. y. priemones, kurios galėtų atitikti sunkiausių nusikaltimų žmoniškumui kriterijus; tebėra labai susirūpinęs dėl padėties Tibete ir Kinijos komunistų partijos politikos, nukreiptos prieš žodžio laisvę ir minties, tikėjimo ir religijos laisves;

| 70. | dar kartą skubiai ragina likusias dešimt valstybių narių, kurios dar to nepadarė, sustabdyti galiojančių ekstradicijos sutarčių su KLR ir Honkongu galiojimą; griežtai smerkia KLR vykdomą tarpvalstybinę represijų kampaniją prieš užsienyje ir diasporoje gyvenančius Kinijos ir Honkongo asmenis bei etninių ir religinių mažumų bendruomenių narius, visų pirma ES teritorijoje; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais partneriais, nustatyti ir panaikinti visus būdus, kurie šiuo metu KLR sudaro palankesnes sąlygas vykdyti tarpvalstybines represijas; |
| --- | --- |

70.

dar kartą skubiai ragina likusias dešimt valstybių narių, kurios dar to nepadarė, sustabdyti galiojančių ekstradicijos sutarčių su KLR ir Honkongu galiojimą; griežtai smerkia KLR vykdomą tarpvalstybinę represijų kampaniją prieš užsienyje ir diasporoje gyvenančius Kinijos ir Honkongo asmenis bei etninių ir religinių mažumų bendruomenių narius, visų pirma ES teritorijoje; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais partneriais, nustatyti ir panaikinti visus būdus, kurie šiuo metu KLR sudaro palankesnes sąlygas vykdyti tarpvalstybines represijas;

| 71. | pakartoja, kad smerkia KLR kenkimą demokratijai Ypatingajame Administraciniame Kinijos Regione Honkonge ir tai, kad Honkonge taikomas Nacionalinio saugumo įstatymas; ragina Komisiją persvarstyti Honkongo autonomijos statusą atsižvelgiant į KLR padarytus Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos pažeidimus ir Honkongo autonomijos sužlugdymą; |
| --- | --- |

71.

pakartoja, kad smerkia KLR kenkimą demokratijai Ypatingajame Administraciniame Kinijos Regione Honkonge ir tai, kad Honkonge taikomas Nacionalinio saugumo įstatymas; ragina Komisiją persvarstyti Honkongo autonomijos statusą atsižvelgiant į KLR padarytus Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos pažeidimus ir Honkongo autonomijos sužlugdymą;

| 72. | primena, kad mūsų „vienos Kinijos politika“ – vienas iš svarbiausių ES ir Kinijos santykių aspektų; pabrėžia, kad taikos, stabilumo ir laivybos laisvės išsaugojimas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione išlieka ypatingai svarbus ES ir jos valstybių narių interesas; griežtai smerkia nuolatines KLR karines provokacijas prieš Taivaną ir pakartoja, kad griežtai atmeta bet kokį vienašališką status quo Taivano sąsiauryje pakeitimą; yra labai susirūpinęs dėl Kinijos vyriausybės pozicijos, išreikštos 20-ajame Kinijos komunistų partijos kongrese, kad KLR niekada neatsisakys teisės naudoti jėgą Taivano atžvilgiu; pakartoja, kad status quo Taivano sąsiauryje neturėtų būti vienašališkai keičiamas prieš Taivano žmonių valią; palankiai vertina tai, kad valstybės narės ir regiono partneriai aiškiai pasmerkė KLR karines pratybas, ir pabrėžia, kad mūsų vienybė yra labai svarbi siekiant atgrasyti KLR nuo bet kokios agresijos ir išlaikyti taiką ir stabilumą Taivano sąsiauryje; mano, kad Taivano ir KLR ginčas turėtų būti sprendžiamas taikiais dialogais nenustatant jokių išankstinių sąlygų; |
| --- | --- |

72.

primena, kad mūsų „vienos Kinijos politika“ – vienas iš svarbiausių ES ir Kinijos santykių aspektų; pabrėžia, kad taikos, stabilumo ir laivybos laisvės išsaugojimas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione išlieka ypatingai svarbus ES ir jos valstybių narių interesas; griežtai smerkia nuolatines KLR karines provokacijas prieš Taivaną ir pakartoja, kad griežtai atmeta bet kokį vienašališką status quo Taivano sąsiauryje pakeitimą; yra labai susirūpinęs dėl Kinijos vyriausybės pozicijos, išreikštos 20-ajame Kinijos komunistų partijos kongrese, kad KLR niekada neatsisakys teisės naudoti jėgą Taivano atžvilgiu; pakartoja, kad status quo Taivano sąsiauryje neturėtų būti vienašališkai keičiamas prieš Taivano žmonių valią; palankiai vertina tai, kad valstybės narės ir regiono partneriai aiškiai pasmerkė KLR karines pratybas, ir pabrėžia, kad mūsų vienybė yra labai svarbi siekiant atgrasyti KLR nuo bet kokios agresijos ir išlaikyti taiką ir stabilumą Taivano sąsiauryje; mano, kad Taivano ir KLR ginčas turėtų būti sprendžiamas taikiais dialogais nenustatant jokių išankstinių sąlygų;

| 73. | ragina visas kompetentingas ES institucijas skubiai parengti scenarijais pagrįstą saugumo uždavinių Taivane sprendimo strategiją; |
| --- | --- |

73.

ragina visas kompetentingas ES institucijas skubiai parengti scenarijais pagrįstą saugumo uždavinių Taivane sprendimo strategiją;

| 74. | reiškia tvirtą solidarumą su Taivano žmonėmis bei laiko Taivaną bendraminčiu partneriu, kuris pritaria bendroms laisvės, demokratijos, žmogaus teisių vertybėms ir teisinei valstybei; ragina Komisiją ir pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį pradėti strateginį bendradarbiavimą su Taivanu ir skubiai imtis tolesnių veiksmų dėl savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendacijos dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo, ir stiprinti ekonominius, prekybos ir investicijų santykius su sala, įskaitant dvišalius investicijų susitarimus ir sektorių susitarimus, pvz., dėl atsparių tiekimo grandinių, bendradarbiavimo muitinės tikrinimo sistemų srityje, taip pat kilmės sertifikavimo bei patekimo į rinką susitarimus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Komisiją skubiai pradėti poveikio vertinimą, viešas konsultacijas ir dvišalio investicijų susitarimo apimties nustatymo procedūras su Taivano valdžios institucijomis ruošiantis deryboms dėl glaudesnių dvišalių ekonominių ryšių kaip būdą įvairinti tiekimo grandines, kad būtų pašalintas ES pažeidžiamumas KLR atžvilgiu; rekomenduoja Europos ekonomikos ir prekybos biure paskirti ryšių palaikymo pareigūną, kuris koordinuotų bendras pastangas kovojant su dezinformacija ir kišimusi; rekomenduoja Komisijai susieti strategiją „Global Gateway“ su nauja Taivano politika pietinių kaimynių atžvilgiu ir integruoti ją į šią politiką; |
| --- | --- |

74.

reiškia tvirtą solidarumą su Taivano žmonėmis bei laiko Taivaną bendraminčiu partneriu, kuris pritaria bendroms laisvės, demokratijos, žmogaus teisių vertybėms ir teisinei valstybei; ragina Komisiją ir pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį pradėti strateginį bendradarbiavimą su Taivanu ir skubiai imtis tolesnių veiksmų dėl savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendacijos dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo, ir stiprinti ekonominius, prekybos ir investicijų santykius su sala, įskaitant dvišalius investicijų susitarimus ir sektorių susitarimus, pvz., dėl atsparių tiekimo grandinių, bendradarbiavimo muitinės tikrinimo sistemų srityje, taip pat kilmės sertifikavimo bei patekimo į rinką susitarimus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Komisiją skubiai pradėti poveikio vertinimą, viešas konsultacijas ir dvišalio investicijų susitarimo apimties nustatymo procedūras su Taivano valdžios institucijomis ruošiantis deryboms dėl glaudesnių dvišalių ekonominių ryšių kaip būdą įvairinti tiekimo grandines, kad būtų pašalintas ES pažeidžiamumas KLR atžvilgiu; rekomenduoja Europos ekonomikos ir prekybos biure paskirti ryšių palaikymo pareigūną, kuris koordinuotų bendras pastangas kovojant su dezinformacija ir kišimusi; rekomenduoja Komisijai susieti strategiją „Global Gateway“ su nauja Taivano politika pietinių kaimynių atžvilgiu ir integruoti ją į šią politiką;

| 75. | ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais padedant išsaugoti Taivane demokratiją, kad jai nekenktų užsienio jėgų keliamos grėsmės; |
| --- | --- |

75.

ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais padedant išsaugoti Taivane demokratiją, kad jai nekenktų užsienio jėgų keliamos grėsmės;

| 76. | pabrėžia, kad Taivanas – pagrindinis ES partneris ir demokratinis sąjungininkas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, prisidedantis prie taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos palaikymo ir pagrindinių vertybių puoselėjimo; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares intensyvinti bendradarbiavimą ir tęsti visapusišką sustiprintą partnerystę su Taivanu, visų pirma bendradarbiaujant svarbiausiųjų tiekimo grandinių atsparumo ir kovos su dezinformacija bei užsienio kišimusi srityse; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad Taivanas – pagrindinis ES partneris ir demokratinis sąjungininkas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, prisidedantis prie taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos palaikymo ir pagrindinių vertybių puoselėjimo; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares intensyvinti bendradarbiavimą ir tęsti visapusišką sustiprintą partnerystę su Taivanu, visų pirma bendradarbiaujant svarbiausiųjų tiekimo grandinių atsparumo ir kovos su dezinformacija bei užsienio kišimusi srityse;

| 77. | pakartoja, jog pasisako už tai, kad Taivanas, kaip stebėtojas, prasmingai dalyvautų tarptautinių ir daugiašalių institucijų ir organizacijų susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje; |
| --- | --- |

77.

pakartoja, jog pasisako už tai, kad Taivanas, kaip stebėtojas, prasmingai dalyvautų tarptautinių ir daugiašalių institucijų ir organizacijų susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje;

| 78. | ragina stiprinti ES ir Taivano ekonominę, mokslinę, kultūrinę ir politinę sąveiką, be kita ko, kuo aukštesnio rango sprendimus priimančių asmenų lygmeniu; pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES ir Taivano dialogą stiprinant santykius su pilietine visuomene ir skatinti mainus su Taivano žiniasklaidos organizacijomis ir kultūrinius mainus, įskaitant kalbų mokyklų steigimą; |
| --- | --- |

78.

ragina stiprinti ES ir Taivano ekonominę, mokslinę, kultūrinę ir politinę sąveiką, be kita ko, kuo aukštesnio rango sprendimus priimančių asmenų lygmeniu; pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES ir Taivano dialogą stiprinant santykius su pilietine visuomene ir skatinti mainus su Taivano žiniasklaidos organizacijomis ir kultūrinius mainus, įskaitant kalbų mokyklų steigimą;

| 79. | ragina KLR, atsižvelgiant į tai, kad ji atvėrė savo sienas, suprantamai ir lengvai prieinamu būdu pateikti visus ir teisingus duomenis apie COVID-19, įskaitant iki šiol nepateiktus duomenis apie hospitalizavimo, guldymo į intensyviosios terapijos skyrių ir mirties atvejus; |
| --- | --- |

79.

ragina KLR, atsižvelgiant į tai, kad ji atvėrė savo sienas, suprantamai ir lengvai prieinamu būdu pateikti visus ir teisingus duomenis apie COVID-19, įskaitant iki šiol nepateiktus duomenis apie hospitalizavimo, guldymo į intensyviosios terapijos skyrių ir mirties atvejus;

| 80. | palankiai vertina gerą ES ir Korėjos Respublikos, kaip pagrindinės strateginės partnerės, bendradarbiavimą, laikantis tokių pačių įsipareigojimų dėl demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės ir rinkos ekonomikos; palankiai vertina Korėjos Respublikos prisitaikymą prie ES ir JAV, reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą, visų pirma patvirtinant sankcijas Rusijai ir Baltarusijai; pabrėžia Korėjos Respublikos vaidmenį remiant pastangas visiškai, patikimai ir negrįžtamai atsisakyti Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos branduolinių ir balistinių raketų programą; ragina valstybes nares remti taikų ir diplomatinį šio klausimo sprendimą glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais; palankiai vertina sustiprintą Pietų Korėjos bendradarbiavimą su NATO; |
| --- | --- |

80.

palankiai vertina gerą ES ir Korėjos Respublikos, kaip pagrindinės strateginės partnerės, bendradarbiavimą, laikantis tokių pačių įsipareigojimų dėl demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės ir rinkos ekonomikos; palankiai vertina Korėjos Respublikos prisitaikymą prie ES ir JAV, reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą, visų pirma patvirtinant sankcijas Rusijai ir Baltarusijai; pabrėžia Korėjos Respublikos vaidmenį remiant pastangas visiškai, patikimai ir negrįžtamai atsisakyti Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos branduolinių ir balistinių raketų programą; ragina valstybes nares remti taikų ir diplomatinį šio klausimo sprendimą glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais; palankiai vertina sustiprintą Pietų Korėjos bendradarbiavimą su NATO;

| 81. | griežtai smerkia nuolatinius Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos (KLDR) balistinių raketų ir branduolinius bandymus bei kitą su branduolinio ginklo platinimu susijusią veiklą, taip pat nuo 2022 m. pradžios didėjančius ginklų bandymus, kurie kelia didelę grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

81.

griežtai smerkia nuolatinius Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos (KLDR) balistinių raketų ir branduolinius bandymus bei kitą su branduolinio ginklo platinimu susijusią veiklą, taip pat nuo 2022 m. pradžios didėjančius ginklų bandymus, kurie kelia didelę grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui;

| 82. | kuo griežčiausiai smerkia tariamus Kataro ir Maroko bandymus daryti įtaką Parlamento nariams, buvusiems nariams ir darbuotojams vykdant korupcinius veiksmus ir taip piktavališku kišimusi kenkiant ES demokratiniam procesui; |
| --- | --- |

82.

kuo griežčiausiai smerkia tariamus Kataro ir Maroko bandymus daryti įtaką Parlamento nariams, buvusiems nariams ir darbuotojams vykdant korupcinius veiksmus ir taip piktavališku kišimusi kenkiant ES demokratiniam procesui;

| 83. | mano, kad žmogaus teisių apsauga ir skatinimas turi būti ES partnerystės su Maroku pagrindas, atsižvelgiant į Maroko strateginį pobūdį ES ir jo interesus regione; primygtinai ragina Maroką nutraukti žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir diasporos aktyvistų persekiojimą ir bauginimą, paleisti politinius kalinius ir bendradarbiaujant su ES siekti toliau plėtoti švietimo, užimtumo ir sveikatos priežiūros galimybes, ypatingą dėmesį skiriant istoriškai marginalizuotiems regionams, pvz., Rifui; |
| --- | --- |

83.

mano, kad žmogaus teisių apsauga ir skatinimas turi būti ES partnerystės su Maroku pagrindas, atsižvelgiant į Maroko strateginį pobūdį ES ir jo interesus regione; primygtinai ragina Maroką nutraukti žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir diasporos aktyvistų persekiojimą ir bauginimą, paleisti politinius kalinius ir bendradarbiaujant su ES siekti toliau plėtoti švietimo, užimtumo ir sveikatos priežiūros galimybes, ypatingą dėmesį skiriant istoriškai marginalizuotiems regionams, pvz., Rifui;

| 84. | griežtai smerkia autoritarinių ir neliberalių režimų išpuolius prieš žmogaus teises ir jų visuotinį pobūdį, taip pat atitinkamą jų apsaugos nykimą; ragina brandžios demokratijos valstybes ir bendraminčius partnerius laikytis ryžtingo ir viešo požiūrio, kuriuo dar kartą patvirtinamas mūsų įsipareigojimas ginti žmogaus teisių visuotinumą ir teisinės valstybės principą; ragina brandžios demokratijos valstybes ir tarptautines bei regionines organizacijas suvienyti jėgas pagal pasaulinę žmogaus teisių sistemą, kad būtų pašalintos grėsmės ir skatinamos žmogaus teisės visame pasaulyje; |
| --- | --- |

84.

griežtai smerkia autoritarinių ir neliberalių režimų išpuolius prieš žmogaus teises ir jų visuotinį pobūdį, taip pat atitinkamą jų apsaugos nykimą; ragina brandžios demokratijos valstybes ir bendraminčius partnerius laikytis ryžtingo ir viešo požiūrio, kuriuo dar kartą patvirtinamas mūsų įsipareigojimas ginti žmogaus teisių visuotinumą ir teisinės valstybės principą; ragina brandžios demokratijos valstybes ir tarptautines bei regionines organizacijas suvienyti jėgas pagal pasaulinę žmogaus teisių sistemą, kad būtų pašalintos grėsmės ir skatinamos žmogaus teisės visame pasaulyje;

| 85. | pabrėžia, kad ES yra įsipareigojusi kurti laisvą, atvirą, susietą ir taisyklėmis grindžiamą Indijos ir Ramiojo vandenyno regioną; pakartoja, kad reikia skubiai įgyvendinti naują ES Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją, nes ji suteikia mūsų partneriams regione galimybę kartu spręsti bendras problemas, ginti taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, tarptautinę teisę ir bendras mūsų vertybes ir principus; pabrėžia, kad svarbu gerbti laisvus ir atvirus jūrų maršrutus Indijos ir Ramiojo vandenyno regione pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją; nepritaria vienašaliams veiksmams Pietų Kinijos jūroje ir pakartoja, kad remia taikų ginčų sprendimą laikantis tarptautinės teisės; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad ES yra įsipareigojusi kurti laisvą, atvirą, susietą ir taisyklėmis grindžiamą Indijos ir Ramiojo vandenyno regioną; pakartoja, kad reikia skubiai įgyvendinti naują ES Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją, nes ji suteikia mūsų partneriams regione galimybę kartu spręsti bendras problemas, ginti taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, tarptautinę teisę ir bendras mūsų vertybes ir principus; pabrėžia, kad svarbu gerbti laisvus ir atvirus jūrų maršrutus Indijos ir Ramiojo vandenyno regione pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją; nepritaria vienašaliams veiksmams Pietų Kinijos jūroje ir pakartoja, kad remia taikų ginčų sprendimą laikantis tarptautinės teisės;

| 86. | ragina stiprinti ES buvimą platesniame Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; pabrėžia, kad bendradarbiavimas su Ramiojo vandenyno šalimis turėtų būti stiprinamas atsižvelgiant į tikruosius mūsų partnerių poreikius vietoje, taip pat pabrėžia, koks svarbus mūsų bendradarbiavimas su Ramiojo vandenyno salų forumu ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacija siekiant įgyvendinti ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategijos tikslus; pasisako už glaudesnį bendradarbiavimą su šio regiono šalimis, ypač Japonija, Pietų Korėja, Australija, Naująja Zelandija, Indija, taip pat su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN); palankiai vertina 2022 m. gruodžio 14 d. įvykusį ES ir ASEAN jubiliejinį aukščiausiojo lygio susitikimą; palankiai vertina laisvosios prekybos susitarimo su Naująja Zelandija sudarymą ir ES ir Australijos pagrindų susitarimo įsigaliojimą; |
| --- | --- |

86.

ragina stiprinti ES buvimą platesniame Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; pabrėžia, kad bendradarbiavimas su Ramiojo vandenyno šalimis turėtų būti stiprinamas atsižvelgiant į tikruosius mūsų partnerių poreikius vietoje, taip pat pabrėžia, koks svarbus mūsų bendradarbiavimas su Ramiojo vandenyno salų forumu ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacija siekiant įgyvendinti ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategijos tikslus; pasisako už glaudesnį bendradarbiavimą su šio regiono šalimis, ypač Japonija, Pietų Korėja, Australija, Naująja Zelandija, Indija, taip pat su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN); palankiai vertina 2022 m. gruodžio 14 d. įvykusį ES ir ASEAN jubiliejinį aukščiausiojo lygio susitikimą; palankiai vertina laisvosios prekybos susitarimo su Naująja Zelandija sudarymą ir ES ir Australijos pagrindų susitarimo įsigaliojimą;

| 87. | pabrėžia svarbų Japonijos vaidmenį skatinant stabilumą regione ir ragina stiprinti strateginę ES ir Japonijos partnerystę įvairiose srityse, be kita ko, Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, junglumo, daugiašalės taisyklėmis grindžiamos tvarkos gynybos, taip pat prekybos ir investicijų, saugumo, skaitmeninės pertvarkos, klimato srities veiksmų, mokslinių tyrimų ir inovacijų, pažangiausių technologijų ir išteklių analizės / nustatymo srityse; primena, kad Japonija – viena iš artimiausių, bendraminčių ES partnerių, kuri palaiko jos vertybes ir principus, pvz., demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, gero valdymo ir daugiašališkumo; tvirtai remia ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymą ir ragina likusias valstybes nares tęsti susitarimo ratifikavimą; ragina vesti derybas dėl saugumo ir informacijos susitarimo tarp ES ir Japonijos kaip žingsnį siekiant palengvinti platesnį bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia svarbų Japonijos vaidmenį skatinant stabilumą regione ir ragina stiprinti strateginę ES ir Japonijos partnerystę įvairiose srityse, be kita ko, Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, junglumo, daugiašalės taisyklėmis grindžiamos tvarkos gynybos, taip pat prekybos ir investicijų, saugumo, skaitmeninės pertvarkos, klimato srities veiksmų, mokslinių tyrimų ir inovacijų, pažangiausių technologijų ir išteklių analizės / nustatymo srityse; primena, kad Japonija – viena iš artimiausių, bendraminčių ES partnerių, kuri palaiko jos vertybes ir principus, pvz., demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, gero valdymo ir daugiašališkumo; tvirtai remia ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymą ir ragina likusias valstybes nares tęsti susitarimo ratifikavimą; ragina vesti derybas dėl saugumo ir informacijos susitarimo tarp ES ir Japonijos kaip žingsnį siekiant palengvinti platesnį bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje;

| 88. | pažymi, kad ASEAN yra labai svarbi ES partnerė; ragina ir toliau daug dėmesio skirti Azijos žemynui, nes daugelis šalių dėl vykstančio Rusijos nepateisinamo, neišprovokuoto ir neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą, kuris dar labiau pakenkė COVID-19 krizės jau paveiktai pasaulinei sistemai, susiduria su didėjančiu tiekimo grandinių ir žemės ūkio maisto produktų sistemų pažeidžiamumu ir makroekonominio stabilumo nykimu; |
| --- | --- |

88.

pažymi, kad ASEAN yra labai svarbi ES partnerė; ragina ir toliau daug dėmesio skirti Azijos žemynui, nes daugelis šalių dėl vykstančio Rusijos nepateisinamo, neišprovokuoto ir neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą, kuris dar labiau pakenkė COVID-19 krizės jau paveiktai pasaulinei sistemai, susiduria su didėjančiu tiekimo grandinių ir žemės ūkio maisto produktų sistemų pažeidžiamumu ir makroekonominio stabilumo nykimu;

| 89. | griežtai smerkia Mianmaro karinės chuntos neteisėtą valdymą ir tebesitęsiančias smurtines represijas prieš Mianmaro žmonių demokratinius siekius po neteisėto valstybės perversmo, taip pat Rusijos ir KLR paramą „Tatmadaw“; dar kartą patvirtina savo solidarumą su Mianmaro gyventojų, kuriems atstovauja Nacionalinė vienybės vyriausybė, demokratijos siekiais ir ragina ES ir jos valstybes nares inicijuoti arba, kai taikytina, stiprinti bendradarbiavimą ir paramą Nacionalinei vienybės vyriausybei, kartu griežtinant ribojamąsias priemones „Tatmadaw“; primygtinai ragina ASEAN, atsižvelgiant į „Tatmadaw“ nenorą siekti pažangos įgyvendinant penkių punktų konsensusą, bendradarbiauti su Nacionaline vienybės vyriausybe, nepriklausoma pilietine visuomene ir tarptautine bendruomene, kad būtų pasiektas tvarus demokratinis sprendimas Mianmaro klausimu; |
| --- | --- |

89.

griežtai smerkia Mianmaro karinės chuntos neteisėtą valdymą ir tebesitęsiančias smurtines represijas prieš Mianmaro žmonių demokratinius siekius po neteisėto valstybės perversmo, taip pat Rusijos ir KLR paramą „Tatmadaw“; dar kartą patvirtina savo solidarumą su Mianmaro gyventojų, kuriems atstovauja Nacionalinė vienybės vyriausybė, demokratijos siekiais ir ragina ES ir jos valstybes nares inicijuoti arba, kai taikytina, stiprinti bendradarbiavimą ir paramą Nacionalinei vienybės vyriausybei, kartu griežtinant ribojamąsias priemones „Tatmadaw“; primygtinai ragina ASEAN, atsižvelgiant į „Tatmadaw“ nenorą siekti pažangos įgyvendinant penkių punktų konsensusą, bendradarbiauti su Nacionaline vienybės vyriausybe, nepriklausoma pilietine visuomene ir tarptautine bendruomene, kad būtų pasiektas tvarus demokratinis sprendimas Mianmaro klausimu;

| 90. | pabrėžia, kad būtina visapusiškai stiprinti ES strategines partnerystes su Indija; atkreipia dėmesį į tai, kad santykiai su Indija tampa vis svarbesni ir turėtų būti gilinami vedant prekybos derybas ir stiprinant dvišalio bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais Afrikos partneriais sąveiką; primena, kokia svarbi ši partnerystė siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT); ragina ES ir Indiją visapusiškai pasinaudoti 2021 m. sudaryta sujungiamumo partneryste; palankiai vertina glaudesnes konsultacijas saugumo ir gynybos klausimais ir bendras karinio jūrų laivyno pratybas su Indija ir kitais Indijos ir Ramiojo vandenynų partneriais; ragina ES bendradarbiaujant su Indija tinkamai atsižvelgti į žmogaus teises ir demokratines vertybes; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad būtina visapusiškai stiprinti ES strategines partnerystes su Indija; atkreipia dėmesį į tai, kad santykiai su Indija tampa vis svarbesni ir turėtų būti gilinami vedant prekybos derybas ir stiprinant dvišalio bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais Afrikos partneriais sąveiką; primena, kokia svarbi ši partnerystė siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT); ragina ES ir Indiją visapusiškai pasinaudoti 2021 m. sudaryta sujungiamumo partneryste; palankiai vertina glaudesnes konsultacijas saugumo ir gynybos klausimais ir bendras karinio jūrų laivyno pratybas su Indija ir kitais Indijos ir Ramiojo vandenynų partneriais; ragina ES bendradarbiaujant su Indija tinkamai atsižvelgti į žmogaus teises ir demokratines vertybes;

| 91. | yra susirūpinęs dėl Indijos pozicijos dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, dėl jos susilaikymo balsuojant dėl JT rezoliucijų ir ypač dėl finansinės paramos teikimo Kremliui ne tik dėl to, kad ji nesilaiko Rusijai taikomų sankcijų, bet ir dėl didėjančio Rusijos ginklų ir iškastinio kuro importo ir pirkimo; viliasi, kad Indija suderins savo poziciją dėl Rusijos invazijos į Ukrainą su ES, ir ragina Tarybą bei Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai toliau dėti diplomatines pastangas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

91.

yra susirūpinęs dėl Indijos pozicijos dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, dėl jos susilaikymo balsuojant dėl JT rezoliucijų ir ypač dėl finansinės paramos teikimo Kremliui ne tik dėl to, kad ji nesilaiko Rusijai taikomų sankcijų, bet ir dėl didėjančio Rusijos ginklų ir iškastinio kuro importo ir pirkimo; viliasi, kad Indija suderins savo poziciją dėl Rusijos invazijos į Ukrainą su ES, ir ragina Tarybą bei Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai toliau dėti diplomatines pastangas šiuo klausimu;

| 92. | dar kartą patvirtina, kad tvirtai remia Rytų partnerystės šalių nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą tarptautiniu mastu pripažintų jų sienų ribose; pripažįsta, kad Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą visų pirma daro neigiamą poveikį Rytų partnerystės šalims; ragina ES institucijas ir valstybes nares nedelsiant pradėti išsamius Rytų partnerystės politikos reformos svarstymus, kad ji būtų tinkama ateičiai, atsižvelgiant į blogėjančią geopolitinę padėtį ir strateginę bei politinę regiono svarbą ES ir į įvairius iššūkius, su kuriais susiduria Rytų partnerystės šalys; pažymi, kad saugumas ir taika rytinėse kaimyninėse šalyse suponuoja tarptautinės teisės, teritorinio vientisumo ir pagrindinių teisių bei laisvių laikymąsi; pabrėžia, kad svarbu stiprinti politinę ir finansinę paramą ir Sąjungos dalyvavimą regione, glaudžiai bendradarbiaujant su nepriklausoma pilietine visuomene; |
| --- | --- |

92.

dar kartą patvirtina, kad tvirtai remia Rytų partnerystės šalių nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą tarptautiniu mastu pripažintų jų sienų ribose; pripažįsta, kad Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą visų pirma daro neigiamą poveikį Rytų partnerystės šalims; ragina ES institucijas ir valstybes nares nedelsiant pradėti išsamius Rytų partnerystės politikos reformos svarstymus, kad ji būtų tinkama ateičiai, atsižvelgiant į blogėjančią geopolitinę padėtį ir strateginę bei politinę regiono svarbą ES ir į įvairius iššūkius, su kuriais susiduria Rytų partnerystės šalys; pažymi, kad saugumas ir taika rytinėse kaimyninėse šalyse suponuoja tarptautinės teisės, teritorinio vientisumo ir pagrindinių teisių bei laisvių laikymąsi; pabrėžia, kad svarbu stiprinti politinę ir finansinę paramą ir Sąjungos dalyvavimą regione, glaudžiai bendradarbiaujant su nepriklausoma pilietine visuomene;

| 93. | pabrėžia, kad Rusija taip pat taiko agresyvią politiką Sakartvelo ir Moldovos atžvilgiu; pabrėžia, kad Rusijos Federacija ir toliau kenkia Moldovos suverenitetui ir teritoriniam vientisumui, nes Padniestrės dislokuoti jos kariai, ir skatina politinius ir socialinius neramumus naudodama energiją kaip ginklą ir vykdydama dezinformacijos kampanijas, kad darytų spaudimą Moldovos vyriausybei ir šalies europinei orientacijai; ragina Rusijos Federaciją tvarkingai, visiškai ir besąlygiškai išvesti savo karines pajėgas ir ginkluotę iš Padniestrės regiono, atsižvelgiant į pakartotinius Moldovos valdžios institucijų prašymus; pabrėžia, kad bet kokiu Padniestrės problemos sprendimu turi būti paisoma Moldovos suverenios teisės pasirinkti savo užsienio politikos ir gynybos kryptį; pripažįsta, kad Sakartvelas buvo pirmoji šalis, kuri patyrė plataus masto Rusijos karinę agresiją 2008 m. rugpjūčio mėn., kai Rusija mėgino priverstinai pakeisti suverenios valstybės sienas Europoje, užimti regionus, kurie yra neatskiriama Sakartvelo dalis – Abchaziją ir Cchinvalį (Pietų Osetija) – bei imtis veiksmų siekiant jų de facto aneksijos, išvaryti šimtus tūkstančių žmonių iš savo namų dėl etninio valymo ir suskaidyti visuomenę nustatant okupacines linijas; primygtinai ragina ES toliau reikalauti, kad Rusija vykdytų savo įsipareigojimus pagal ES tarpininkaujant sudarytą 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimą dėl paliaubų; ragina ES stiprinti savo įsitraukimą į taikų konfliktų sprendimą Rytų partnerystės regione; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad Rusija taip pat taiko agresyvią politiką Sakartvelo ir Moldovos atžvilgiu; pabrėžia, kad Rusijos Federacija ir toliau kenkia Moldovos suverenitetui ir teritoriniam vientisumui, nes Padniestrės dislokuoti jos kariai, ir skatina politinius ir socialinius neramumus naudodama energiją kaip ginklą ir vykdydama dezinformacijos kampanijas, kad darytų spaudimą Moldovos vyriausybei ir šalies europinei orientacijai; ragina Rusijos Federaciją tvarkingai, visiškai ir besąlygiškai išvesti savo karines pajėgas ir ginkluotę iš Padniestrės regiono, atsižvelgiant į pakartotinius Moldovos valdžios institucijų prašymus; pabrėžia, kad bet kokiu Padniestrės problemos sprendimu turi būti paisoma Moldovos suverenios teisės pasirinkti savo užsienio politikos ir gynybos kryptį; pripažįsta, kad Sakartvelas buvo pirmoji šalis, kuri patyrė plataus masto Rusijos karinę agresiją 2008 m. rugpjūčio mėn., kai Rusija mėgino priverstinai pakeisti suverenios valstybės sienas Europoje, užimti regionus, kurie yra neatskiriama Sakartvelo dalis – Abchaziją ir Cchinvalį (Pietų Osetija) – bei imtis veiksmų siekiant jų de facto aneksijos, išvaryti šimtus tūkstančių žmonių iš savo namų dėl etninio valymo ir suskaidyti visuomenę nustatant okupacines linijas; primygtinai ragina ES toliau reikalauti, kad Rusija vykdytų savo įsipareigojimus pagal ES tarpininkaujant sudarytą 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimą dėl paliaubų; ragina ES stiprinti savo įsitraukimą į taikų konfliktų sprendimą Rytų partnerystės regione;

| 94. | palankiai vertina aktyvesnį Sąjungos bendradarbiavimą su Pietų Kaukazo šalimis, visų pirma tai, kad skubiai patvirtinta ES stebėsenos pajėgumų misija prie Armėnijos tarptautinės sienos su Azerbaidžanu, siekiant stebėti padėtį regione, stiprinti pasitikėjimą ir prisidėti prie taikos ir saugumo atkūrimo; pabrėžia, kad Rusijos įtaka regione sumažėjo dėl padidėjusio ES dalyvavimo; ragina Tarybą padidinti dislokuotų ekspertų skaičių ir misijos pajėgumus, taip pat aktyviau veikti regione; |
| --- | --- |

94.

palankiai vertina aktyvesnį Sąjungos bendradarbiavimą su Pietų Kaukazo šalimis, visų pirma tai, kad skubiai patvirtinta ES stebėsenos pajėgumų misija prie Armėnijos tarptautinės sienos su Azerbaidžanu, siekiant stebėti padėtį regione, stiprinti pasitikėjimą ir prisidėti prie taikos ir saugumo atkūrimo; pabrėžia, kad Rusijos įtaka regione sumažėjo dėl padidėjusio ES dalyvavimo; ragina Tarybą padidinti dislokuotų ekspertų skaičių ir misijos pajėgumus, taip pat aktyviau veikti regione;

| 95. | griežtai smerkia naujausią 2022 m. rugsėjo 12 d. Azerbaidžano karinę agresiją suverenioje Armėnijos teritorijoje, kuri buvo paliaubų pažeidimas ir turi rimtų pasekmių taikos procesui; taip pat yra susirūpinęs dėl tariamų karo nusikaltimų ir nežmoniško elgesio, kurį Azerbaidžano ginkluotosios pajėgos vykdo prieš armėnų karo belaisvius ir civilius gyventojus; pakartoja, kad būtina visapusiškai gerbti Armėnijos teritorinį vientisumą, ir pabrėžia, kad ES pasirengusi aktyviau dalyvauti ilgai trunkančių regiono konfliktų sureguliavimo procese; todėl ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nedelsiant pasitraukti iš visų Armėnijos teritorijos dalių ir išlaisvinti jų paimtus karo belaisvius; griežtai smerkia neteisėtą Azerbaidžano vykdomą Lačinų koridoriaus blokadą, kuria pažeidžiamas 2020 m. lapkričio 9 d. trišalis pareiškimas, nes ji gali sukelti tyčinę humanitarinę krizę Kalnų Karabacho gyventojams; reikalauja, kad Azerbaidžano valdžios institucijos nedelsiant atkurtų teisę laisvai judėti Lačino koridoriumi; primena, kad tik diplomatinėmis priemonėmis bus galima teisingai ir ilguoju laikotarpiu reaguoti į konfliktą, kuris bus naudingas Armėnijos ir Azerbaidžano gyventojams; |
| --- | --- |

95.

griežtai smerkia naujausią 2022 m. rugsėjo 12 d. Azerbaidžano karinę agresiją suverenioje Armėnijos teritorijoje, kuri buvo paliaubų pažeidimas ir turi rimtų pasekmių taikos procesui; taip pat yra susirūpinęs dėl tariamų karo nusikaltimų ir nežmoniško elgesio, kurį Azerbaidžano ginkluotosios pajėgos vykdo prieš armėnų karo belaisvius ir civilius gyventojus; pakartoja, kad būtina visapusiškai gerbti Armėnijos teritorinį vientisumą, ir pabrėžia, kad ES pasirengusi aktyviau dalyvauti ilgai trunkančių regiono konfliktų sureguliavimo procese; todėl ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nedelsiant pasitraukti iš visų Armėnijos teritorijos dalių ir išlaisvinti jų paimtus karo belaisvius; griežtai smerkia neteisėtą Azerbaidžano vykdomą Lačinų koridoriaus blokadą, kuria pažeidžiamas 2020 m. lapkričio 9 d. trišalis pareiškimas, nes ji gali sukelti tyčinę humanitarinę krizę Kalnų Karabacho gyventojams; reikalauja, kad Azerbaidžano valdžios institucijos nedelsiant atkurtų teisę laisvai judėti Lačino koridoriumi; primena, kad tik diplomatinėmis priemonėmis bus galima teisingai ir ilguoju laikotarpiu reaguoti į konfliktą, kuris bus naudingas Armėnijos ir Azerbaidžano gyventojams;

| 96. | yra įsitikinęs, kad tvari taika tarp Armėnijos ir Azerbaidžano negali būti pasiekta karinėmis priemonėmis, tačiau jai reikia visapusiško politinio sprendimo pagal tarptautinę teisę, įskaitant principus, įtvirtintus JT Chartijoje, 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Helsinkio baigiamajame akte ir ESBO Minsko grupės 2009 m. pagrindiniuose teritorinio vientisumo, apsisprendimo ir jėgos nenaudojimo principuose; |
| --- | --- |

96.

yra įsitikinęs, kad tvari taika tarp Armėnijos ir Azerbaidžano negali būti pasiekta karinėmis priemonėmis, tačiau jai reikia visapusiško politinio sprendimo pagal tarptautinę teisę, įskaitant principus, įtvirtintus JT Chartijoje, 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Helsinkio baigiamajame akte ir ESBO Minsko grupės 2009 m. pagrindiniuose teritorinio vientisumo, apsisprendimo ir jėgos nenaudojimo principuose;

| 97. | remia Europos Vadovų Tarybos pirmininko Charles’io Michelio iniciatyvą sušaukti dvišalius Armėnijos ir Azerbaidžano vadovų susitikimus Briuselyje ir jiems tarpininkauti bei skatina ES specialiojo atstovo Pietų Kaukaze ir Sakartvelo krizės klausimais darbą vietoje; mano, kad ES gali atlikti sąžiningo tarpininko vaidmenį, kad užkirstų kelią tolesnei eskalacijai ir užtikrintų tvarią taiką; primygtinai ragina Armėniją ir Azerbaidžaną visapusiškai įsitraukti į išsamios taikos sutarties rengimą; pakartoja, kad tokia sutartimi turi būti sprendžiamos visos pagrindinės konflikto priežastys, įskaitant Kalnų Karabache gyvenančių Armėnijos gyventojų teises ir saugumą, perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių grįžimą į savo namus, vadovaujant Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui, kultūrų ir religijų dialogą, kultūros, religinio ir istorinio paveldo bei teritorinio vientisumo apsaugą ir išsaugojimą; |
| --- | --- |

97.

remia Europos Vadovų Tarybos pirmininko Charles’io Michelio iniciatyvą sušaukti dvišalius Armėnijos ir Azerbaidžano vadovų susitikimus Briuselyje ir jiems tarpininkauti bei skatina ES specialiojo atstovo Pietų Kaukaze ir Sakartvelo krizės klausimais darbą vietoje; mano, kad ES gali atlikti sąžiningo tarpininko vaidmenį, kad užkirstų kelią tolesnei eskalacijai ir užtikrintų tvarią taiką; primygtinai ragina Armėniją ir Azerbaidžaną visapusiškai įsitraukti į išsamios taikos sutarties rengimą; pakartoja, kad tokia sutartimi turi būti sprendžiamos visos pagrindinės konflikto priežastys, įskaitant Kalnų Karabache gyvenančių Armėnijos gyventojų teises ir saugumą, perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių grįžimą į savo namus, vadovaujant Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui, kultūrų ir religijų dialogą, kultūros, religinio ir istorinio paveldo bei teritorinio vientisumo apsaugą ir išsaugojimą;

| 98. | ragina visapusiškai įgyvendinti visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą su Armėnija ir pabrėžia, kad reikia tęsti derybas dėl ES ir Azerbaidžano visapusiško ir sustiprinto partnerystės susitarimo; |
| --- | --- |

98.

ragina visapusiškai įgyvendinti visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą su Armėnija ir pabrėžia, kad reikia tęsti derybas dėl ES ir Azerbaidžano visapusiško ir sustiprinto partnerystės susitarimo;

| 99. | primygtinai reikalauja, kad bet koks ES santykių su Azerbaidžanu stiprinimas ir toliau priklausytų nuo to, ar šalis daro didelę pažangą pagarbos žmogaus teisėms, teisinės valstybės, demokratijos ir pagrindinių laisvių srityse; |
| --- | --- |

99.

primygtinai reikalauja, kad bet koks ES santykių su Azerbaidžanu stiprinimas ir toliau priklausytų nuo to, ar šalis daro didelę pažangą pagarbos žmogaus teisėms, teisinės valstybės, demokratijos ir pagrindinių laisvių srityse;

| 100. | pabrėžia laisvos, demokratinės, suverenios ir klestinčios Baltarusijos svarbą; pakartoja, kad remia Baltarusijos demokratinę opoziciją, kuri toliau priešinasi neteisėto lyderio režimui ir režimo bendrininkavimui Rusijos invazijoje į Ukrainą, nepaisant tebesitęsiančių pažeidimų; primygtinai reikalauja užtikrinti, kad visos Rusijos Federacijai taikomos sankcijos būtų taikomos ir Baltarusijos režimui, kartu vengiant neigiamų padarinių, visų pirma susijusių su vizų išdavimu, Baltarusijos žmonėms; smerkia Aliaksandro Lukašenkos režimą ir Rusijos dezinformaciją dėl tariamų grėsmių Baltarusijos teritorijai; pripažįsta daugumos Baltarusijos žmonių siekius gyventi laisvoje, suverenioje ir demokratinėje šalyje ir primygtinai ragina Komisiją bei valstybes nares, bendradarbiaujant su oficialiais demokratinės opozicijos atstovais, tinkamai pasirengti, kad būtų galima teikti pagalbą būsimam perėjimui prie demokratijos; smerkia bandymus destabilizuoti Europą keliant dirbtines migracijos krizes ir ragina ES ir visus partnerius užkirsti kelią A. Lukašenkos režimo ir jo bendrininkų vykdomai prekybai žmonėmis ir neteisėtam žmonių gabenimui ir juos ištirti; |
| --- | --- |

100.

pabrėžia laisvos, demokratinės, suverenios ir klestinčios Baltarusijos svarbą; pakartoja, kad remia Baltarusijos demokratinę opoziciją, kuri toliau priešinasi neteisėto lyderio režimui ir režimo bendrininkavimui Rusijos invazijoje į Ukrainą, nepaisant tebesitęsiančių pažeidimų; primygtinai reikalauja užtikrinti, kad visos Rusijos Federacijai taikomos sankcijos būtų taikomos ir Baltarusijos režimui, kartu vengiant neigiamų padarinių, visų pirma susijusių su vizų išdavimu, Baltarusijos žmonėms; smerkia Aliaksandro Lukašenkos režimą ir Rusijos dezinformaciją dėl tariamų grėsmių Baltarusijos teritorijai; pripažįsta daugumos Baltarusijos žmonių siekius gyventi laisvoje, suverenioje ir demokratinėje šalyje ir primygtinai ragina Komisiją bei valstybes nares, bendradarbiaujant su oficialiais demokratinės opozicijos atstovais, tinkamai pasirengti, kad būtų galima teikti pagalbą būsimam perėjimui prie demokratijos; smerkia bandymus destabilizuoti Europą keliant dirbtines migracijos krizes ir ragina ES ir visus partnerius užkirsti kelią A. Lukašenkos režimo ir jo bendrininkų vykdomai prekybai žmonėmis ir neteisėtam žmonių gabenimui ir juos ištirti;

| 101. | atkreipia dėmesį į Centrinės Azijos valstybių abejones ir tam tikrais atvejais nenorą remti Rusijos invaziją į Ukrainą, nes tai yra mažėjančios Rusijos regioninės įtakos ženklas; atkreipia dėmesį į didėjantį KLR ir Turkijos bendradarbiavimą su regionu, visų pirma pasitelkiant Šanchajaus bendradarbiavimo organizaciją ir įgyvendinant iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“; ragina stiprinti ES dalyvavimą Vidurinėje Azijoje, remiantis pagarba pagrindinėms teisėms ir vertybėmis pagrįstiems Sąjungos interesams, be kita ko, įgyvendinant strategiją „Global Gateway“; |
| --- | --- |

101.

atkreipia dėmesį į Centrinės Azijos valstybių abejones ir tam tikrais atvejais nenorą remti Rusijos invaziją į Ukrainą, nes tai yra mažėjančios Rusijos regioninės įtakos ženklas; atkreipia dėmesį į didėjantį KLR ir Turkijos bendradarbiavimą su regionu, visų pirma pasitelkiant Šanchajaus bendradarbiavimo organizaciją ir įgyvendinant iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“; ragina stiprinti ES dalyvavimą Vidurinėje Azijoje, remiantis pagarba pagrindinėms teisėms ir vertybėmis pagrįstiems Sąjungos interesams, be kita ko, įgyvendinant strategiją „Global Gateway“;

| 102. | ragina Komisiją ir EIVT skirti ypatingą dėmesį Vidurinės Azijos šalims, kad būtų išlaikytas stabilumas ir ryšiai šiame regione, kuris dėl savo geografinės padėties atsidūrė sudėtingoje padėtyje; mano, kad ES strategija dėl Vidurinės Azijos turi būti nuodugniai persvarstyta, kad būtų atsižvelgta į didelius pokyčius, įvykusius regione ir aplink jį nuo jos priėmimo 2019 m., pvz., be kita ko, į Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą poveikį geopolitinei konkurencijai ir regiono valstybių ekonomikai, JAV pasitraukimą iš Afganistano ir smurtinį Talibano grįžimą į valdžią Afganistane, valdžios pasikeitimus Kazachstane ir Turkmėnistane, smurtinį konfliktą tarp Tadžikistano ir Kirgizijos ir didėjantį KLR vaidmenį regione; mano, kad Vidurinė Azija yra ES strateginių interesų regionas saugumo, susisiekimo, energijos įvairinimo, konfliktų sprendimo ir daugiašalės taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos gynybos požiūriu; |
| --- | --- |

102.

ragina Komisiją ir EIVT skirti ypatingą dėmesį Vidurinės Azijos šalims, kad būtų išlaikytas stabilumas ir ryšiai šiame regione, kuris dėl savo geografinės padėties atsidūrė sudėtingoje padėtyje; mano, kad ES strategija dėl Vidurinės Azijos turi būti nuodugniai persvarstyta, kad būtų atsižvelgta į didelius pokyčius, įvykusius regione ir aplink jį nuo jos priėmimo 2019 m., pvz., be kita ko, į Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą poveikį geopolitinei konkurencijai ir regiono valstybių ekonomikai, JAV pasitraukimą iš Afganistano ir smurtinį Talibano grįžimą į valdžią Afganistane, valdžios pasikeitimus Kazachstane ir Turkmėnistane, smurtinį konfliktą tarp Tadžikistano ir Kirgizijos ir didėjantį KLR vaidmenį regione; mano, kad Vidurinė Azija yra ES strateginių interesų regionas saugumo, susisiekimo, energijos įvairinimo, konfliktų sprendimo ir daugiašalės taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos gynybos požiūriu;

| 103. | palankiai vertina tai, kad neišprovokuota Rusijos invazija į Ukrainą paskatino ES vėlgi teikti pirmenybę savo plėtros politikai; pabrėžia, kad, nors Sąjungos plėtra ir stiprinimas turi vykti kartu, ES vidaus reformos būtinybė neturėtų būti pretekstu sulėtinti nuopelnais pagrįstą stojimo procesą; palankiai vertina tai, kad Ukrainai, Moldovai ir Bosnijai ir Hercegovinai suteiktas šalių kandidačių statusas, ir ragina jį suteikti Sakartvelui, kai bus išspręsti Komisijos nuomonėje nurodyti prioritetiniai klausimai; ragina Tarybą ir Komisiją, įvykdžius konkrečias Komisijos nurodytas sąlygas, kuo greičiau pradėti stojimo derybas su naujomis šalimis kandidatėmis;
  p
  alankiai vertina Kosovo Respublikos paraišką dėl narystės ES; pabrėžia, kad, nors plėtra pasirodė esanti veiksmingiausia Sąjungos užsienio politikos priemonė plečiant erdvę, kurioje Europos vertybės ir principai turi didelį poveikį, jos įgyvendinimas turėtų būti iš naujo įvertintas, kad būtų galima sparčiau integruoti narystės siekiančias šalis, kurios rodo strateginę orientaciją į ES ir nepaliaujamą įsipareigojimą vykdyti su ES susijusias reformas, įtvirtinti demokratiją ir suderinti užsienio politiką, be kita ko, laipsniškai įsitraukiant į konkrečias Sąjungos politikos kryptis ir iniciatyvas; |
| --- | --- |

103.

palankiai vertina tai, kad neišprovokuota Rusijos invazija į Ukrainą paskatino ES vėlgi teikti pirmenybę savo plėtros politikai; pabrėžia, kad, nors Sąjungos plėtra ir stiprinimas turi vykti kartu, ES vidaus reformos būtinybė neturėtų būti pretekstu sulėtinti nuopelnais pagrįstą stojimo procesą; palankiai vertina tai, kad Ukrainai, Moldovai ir Bosnijai ir Hercegovinai suteiktas šalių kandidačių statusas, ir ragina jį suteikti Sakartvelui, kai bus išspręsti Komisijos nuomonėje nurodyti prioritetiniai klausimai; ragina Tarybą ir Komisiją, įvykdžius konkrečias Komisijos nurodytas sąlygas, kuo greičiau pradėti stojimo derybas su naujomis šalimis kandidatėmis;
  p

| 104. | pabrėžia, kad reikia pakankamai ir nuolat remti narystės ES siekiančių šalių energetinį saugumą, ypač daug dėmesio skiriant šalims, kurioms didelį poveikį tebedaro Rusijos manipuliavimus tiekimu, taip pat saugumo susitarimų su narystės siekiančiomis šalimis, kurios yra pažeidžiamos dėl Rusijos agresijos, sudarymui; |
| --- | --- |

104.

pabrėžia, kad reikia pakankamai ir nuolat remti narystės ES siekiančių šalių energetinį saugumą, ypač daug dėmesio skiriant šalims, kurioms didelį poveikį tebedaro Rusijos manipuliavimus tiekimu, taip pat saugumo susitarimų su narystės siekiančiomis šalimis, kurios yra pažeidžiamos dėl Rusijos agresijos, sudarymui;

| 105. | ragina įgyvendinti aktyvesnę ir veiksmingesnę komunikacijos strategiją ir imtis veiksmų siekiant didinti plėtros svarbą ir naudą ir stiprinti glaudžią ES ir Vakarų Balkanų šalių partnerystę, taip pat toliau vykdyti ES finansuojamus projektus, reformas ir BSGP misijas; |
| --- | --- |

105.

ragina įgyvendinti aktyvesnę ir veiksmingesnę komunikacijos strategiją ir imtis veiksmų siekiant didinti plėtros svarbą ir naudą ir stiprinti glaudžią ES ir Vakarų Balkanų šalių partnerystę, taip pat toliau vykdyti ES finansuojamus projektus, reformas ir BSGP misijas;

| 106. | pabrėžia, kad nebaudžiamumas po 2008 m. įsiveržimo į Gruziją yra vienas iš veiksnių, leidusių Rusijai pradėti agresyvų karą prieš Ukrainą; mano, kad Ukrainos pergalė ne tik atneš laisvę okupuotiems Ukrainos regionams, įskaitant Donbasą ir Krymą, bet ir Baltarusijai, taip pat bus lemiama atkuriant Sakartvelo ir Moldovos teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

106.

pabrėžia, kad nebaudžiamumas po 2008 m. įsiveržimo į Gruziją yra vienas iš veiksnių, leidusių Rusijai pradėti agresyvų karą prieš Ukrainą; mano, kad Ukrainos pergalė ne tik atneš laisvę okupuotiems Ukrainos regionams, įskaitant Donbasą ir Krymą, bet ir Baltarusijai, taip pat bus lemiama atkuriant Sakartvelo ir Moldovos teritorinį vientisumą;

| 107. | ragina EIVT parengti išsamią ataskaitą apie 2008 m. susitarimo dėl ugnies nutraukimo pažeidimus, atsižvelgiant į tai, kad ES, kaip 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimo dėl ugnies nutraukimo tarpininkė, prisiima ypatingą atsakomybę; ragina EIVT nustatyti ir pranešti apie nuostatas, kurių Rusijos Federacija vis dar neįvykdė ir pateikti rekomendacijas, kurios galėtų paskatinti Rusijos Federaciją jas įvykdyti, visų pirma išvesti savo karines pajėgas iš Sakartvelo okupuotų teritorijų ir leisti jose sukurti tarptautinius saugumo mechanizmus šalyje, taip pat suteikti galimybę EU netrukdomai patekti į visą Sakartvelo teritoriją pagal jos įgaliojimus; |
| --- | --- |

107.

ragina EIVT parengti išsamią ataskaitą apie 2008 m. susitarimo dėl ugnies nutraukimo pažeidimus, atsižvelgiant į tai, kad ES, kaip 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimo dėl ugnies nutraukimo tarpininkė, prisiima ypatingą atsakomybę; ragina EIVT nustatyti ir pranešti apie nuostatas, kurių Rusijos Federacija vis dar neįvykdė ir pateikti rekomendacijas, kurios galėtų paskatinti Rusijos Federaciją jas įvykdyti, visų pirma išvesti savo karines pajėgas iš Sakartvelo okupuotų teritorijų ir leisti jose sukurti tarptautinius saugumo mechanizmus šalyje, taip pat suteikti galimybę EU netrukdomai patekti į visą Sakartvelo teritoriją pagal jos įgaliojimus;

| 108. | dar kartą patvirtina, kad Ukrainos, Moldovos ir Sakartvelo bei Vakarų Balkanų tautų ateitis yra ES; dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą dėl plėtros, kuriai nėra alternatyvos ir kuri labiau nei bet kada yra geostrateginė investicija į stabilią, stiprią ir vieningą ES; yra tvirtai įsitikinęs, kad visateisės narystės ES perspektyva šalims, siekiančioms tapti ES valstybėmis narėmis, atitinka pačios Sąjungos politinius, ekonominius ir saugumo interesus; ragina Gruziją realiai įgyvendinti Komisijos nustatytus ir 2022 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose patvirtintus prioritetus; |
| --- | --- |

108.

dar kartą patvirtina, kad Ukrainos, Moldovos ir Sakartvelo bei Vakarų Balkanų tautų ateitis yra ES; dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą dėl plėtros, kuriai nėra alternatyvos ir kuri labiau nei bet kada yra geostrateginė investicija į stabilią, stiprią ir vieningą ES; yra tvirtai įsitikinęs, kad visateisės narystės ES perspektyva šalims, siekiančioms tapti ES valstybėmis narėmis, atitinka pačios Sąjungos politinius, ekonominius ir saugumo interesus; ragina Gruziją realiai įgyvendinti Komisijos nustatytus ir 2022 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose patvirtintus prioritetus;

| 109. | palankiai vertina Komisijos paskelbtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti Ukrainą, pvz., galimybę patekti į mūsų vidaus rinką ir tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimą; tikisi, kad tos pačios priemonės bus taikomos ir Moldovos Respublikai ir Sakartvelui, kuriems vienodai reikia stipraus ženklo dėl ES paramos ir konkrečių veiksmų siekiant integracijos į ES, atsižvelgiant į stiprias destabilizuojančias jėgas, keliančias grėsmę jų demokratijai; |
| --- | --- |

109.

palankiai vertina Komisijos paskelbtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti Ukrainą, pvz., galimybę patekti į mūsų vidaus rinką ir tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimą; tikisi, kad tos pačios priemonės bus taikomos ir Moldovos Respublikai ir Sakartvelui, kuriems vienodai reikia stipraus ženklo dėl ES paramos ir konkrečių veiksmų siekiant integracijos į ES, atsižvelgiant į stiprias destabilizuojančias jėgas, keliančias grėsmę jų demokratijai;

| 110. | pakartoja ES įsipareigojimą remti Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo suverenumą, teritorinį vientisumą ir politinę nepriklausomybę jų tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose ir remia jų pastangas visapusiškai įgyvendinti šiuos principus; Pabrėžia valstybių narių vienybės ir solidarumo svarbą šioje srityje; |
| --- | --- |

110.

pakartoja ES įsipareigojimą remti Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo suverenumą, teritorinį vientisumą ir politinę nepriklausomybę jų tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose ir remia jų pastangas visapusiškai įgyvendinti šiuos principus; Pabrėžia valstybių narių vienybės ir solidarumo svarbą šioje srityje;

| 111. | primygtinai ragina Komisiją atidžiai stebėti Rusijos destabilizuojančius veiksmus Moldovos Respublikoje ir teikti reikiamą paramą Moldovos valdžios institucijoms bei pilietinei visuomenei reaguojant į kylančias grėsmes; |
| --- | --- |

111.

primygtinai ragina Komisiją atidžiai stebėti Rusijos destabilizuojančius veiksmus Moldovos Respublikoje ir teikti reikiamą paramą Moldovos valdžios institucijoms bei pilietinei visuomenei reaguojant į kylančias grėsmes;

| 112. | atkakliai tvirtina, kad ES užsienio ir saugumo politika privalo būti reformuota, kad būtų orientuota į krizių prevenciją, regioninį bendradarbiavimą saugumo srityje, pasaulinius klimato ir aplinkosaugos sričių veiksmus, skirti stiprinti politines ir socialines žmogaus teises ir užtikrinti JT darnaus vystymosi tikslų iki 2030 m. įgyvendinimą; |
| --- | --- |

112.

atkakliai tvirtina, kad ES užsienio ir saugumo politika privalo būti reformuota, kad būtų orientuota į krizių prevenciją, regioninį bendradarbiavimą saugumo srityje, pasaulinius klimato ir aplinkosaugos sričių veiksmus, skirti stiprinti politines ir socialines žmogaus teises ir užtikrinti JT darnaus vystymosi tikslų iki 2030 m. įgyvendinimą;

| 113. | pakartoja, kad aktyviai remia Vakarų Balkanų šalių kaip visateisių ES šeimos narių europinę ateitį ir stojimą į ES; ragina valstybes nares atnaujinti savo įsipareigojimą dėl plėtros vykdant ES įsipareigojimus Vakarų Balkanų šalims, visų pirma nedelsiant panaikinant vizų reikalavimus Kosovo piliečiams; palankiai vertina tai, kad Bosnijai ir Hercegovinai suteiktas šalies kandidatės statusas; pabrėžia, kokia svarbi šių valstybių partnerių europinė integracija viso Europos žemyno stabilumui ir saugumui; |
| --- | --- |

113.

pakartoja, kad aktyviai remia Vakarų Balkanų šalių kaip visateisių ES šeimos narių europinę ateitį ir stojimą į ES; ragina valstybes nares atnaujinti savo įsipareigojimą dėl plėtros vykdant ES įsipareigojimus Vakarų Balkanų šalims, visų pirma nedelsiant panaikinant vizų reikalavimus Kosovo piliečiams; palankiai vertina tai, kad Bosnijai ir Hercegovinai suteiktas šalies kandidatės statusas; pabrėžia, kokia svarbi šių valstybių partnerių europinė integracija viso Europos žemyno stabilumui ir saugumui;

| 114. | pabrėžia, kad ES turi sustiprinti plėtros proceso patikimumą, išsaugant jo nuopelnais pagrįstą pobūdį, be kita ko, išlaikant demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei tenkantį pagrindinį vaidmenį, kaip numatyta acquis 23 ir 24 skyriuose, taikant persvarstytą plėtros metodiką, kartu vengiant plėtros proceso politizavimo per dvišalius ginčus; pabrėžia, kad pažanga siekiant narystės ES turėtų priklausyti nuo tvarios ir negrįžtamos pažangos, padarytos įgyvendinant būtinas su ES susijusias reformas, visų pirma susijusias su teisinės valstybės principu; |
| --- | --- |

114.

pabrėžia, kad ES turi sustiprinti plėtros proceso patikimumą, išsaugant jo nuopelnais pagrįstą pobūdį, be kita ko, išlaikant demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei tenkantį pagrindinį vaidmenį, kaip numatyta acquis

| 115. | palankiai vertina tai, kad pradėtos stojimo derybos su Albanija ir Šiaurės Makedonija, ir ragina visas susijusias šalis imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti sparčią Albanijos ir Šiaurės Makedonijos pažangą; smerkia piktybinę regioninių subjektų įtaką ir Rusijos bei kitų užsienio šalių išorinį kišimąsi Vakarų Balkanuose; |
| --- | --- |

115.

palankiai vertina tai, kad pradėtos stojimo derybos su Albanija ir Šiaurės Makedonija, ir ragina visas susijusias šalis imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti sparčią Albanijos ir Šiaurės Makedonijos pažangą; smerkia piktybinę regioninių subjektų įtaką ir Rusijos bei kitų užsienio šalių išorinį kišimąsi Vakarų Balkanuose;

| 116. | pabrėžia, kad svarbus visapusiškas Vakarų Balkanų šalių prisitaikymas prie ES užsienio ir saugumo politikos, visų pirma suderinamumas su jos sankcijų trečiosioms šalims politika; apgailestauja dėl vis dar žemo Serbijos suderinimo su BUSP lygio, ypač atsižvelgiant į Rusijos Federacijos agresijos karą prieš Ukrainą; pakartoja savo poziciją, kad tolesni derybų skyriai turėtų būti atverti tik tada, kai Serbija sustiprins savo įsipareigojimą vykdyti reformas demokratijos ir teisinės valstybės srityse ir visiškai suderins savo politiką su BUSP; primena, kad Serbija, kaip šalis, siekianti Europos integracijos, turi laikytis bendrų ES vertybių ir teisių; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia, kad svarbus visapusiškas Vakarų Balkanų šalių prisitaikymas prie ES užsienio ir saugumo politikos, visų pirma suderinamumas su jos sankcijų trečiosioms šalims politika; apgailestauja dėl vis dar žemo Serbijos suderinimo su BUSP lygio, ypač atsižvelgiant į Rusijos Federacijos agresijos karą prieš Ukrainą; pakartoja savo poziciją, kad tolesni derybų skyriai turėtų būti atverti tik tada, kai Serbija sustiprins savo įsipareigojimą vykdyti reformas demokratijos ir teisinės valstybės srityse ir visiškai suderins savo politiką su BUSP; primena, kad Serbija, kaip šalis, siekianti Europos integracijos, turi laikytis bendrų ES vertybių ir teisių;

| 117. | pabrėžia, kad reikia skubiai suintensyvinti ES vadovaujamo Prištinos ir Belgrado dialogo procesą siekiant normalizuoti dvišalius santykius remiantis tarpusavio pripažinimu; smerkia nuolatinį Serbijos ir Serbijos remiamų subjektų eskalacinių veiksmų pobūdį, be kita ko, vykdant neteisėtas blokadas, smurtinius išpuolius ir grasinant kariniais veiksmais, siekiant priversti daryti nuolaidas ir pakenkti Kosovo Respublikai; primena savo poziciją, kad Kosovo Respublikos nepriklausomybė yra negrįžtama, ir dar kartą ragina penkias valstybes nares, kurios dar to nepadarė, nedelsiant pripažinti Kosovo nepriklausomybę; |
| --- | --- |

117.

pabrėžia, kad reikia skubiai suintensyvinti ES vadovaujamo Prištinos ir Belgrado dialogo procesą siekiant normalizuoti dvišalius santykius remiantis tarpusavio pripažinimu; smerkia nuolatinį Serbijos ir Serbijos remiamų subjektų eskalacinių veiksmų pobūdį, be kita ko, vykdant neteisėtas blokadas, smurtinius išpuolius ir grasinant kariniais veiksmais, siekiant priversti daryti nuolaidas ir pakenkti Kosovo Respublikai; primena savo poziciją, kad Kosovo Respublikos nepriklausomybė yra negrįžtama, ir dar kartą ragina penkias valstybes nares, kurios dar to nepadarė, nedelsiant pripažinti Kosovo nepriklausomybę;

| 118. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba Bosnijai ir Hercegovinai suteikė kandidatės statusą su sąlyga, jei bus imtasi tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti šalies pasirengimą stojimo deryboms; ragina šalies politinius veikėjus parodyti įsipareigojimą ir imtis svarbių veiksmų siekiant narystės ES, darant pažangą aštuoniuose Komisijos rekomendacijoje nurodytuose etapuose, darant didelę pažangą įgyvendinant 14 pagrindinių prioritetų ir įgyvendinant esmines reformas, įskaitant rinkimų reformas pagal nacionalinių ir tarptautinių teismų sprendimus, siekiant užtikrinti lygybės ir nediskriminavimo principus visiems piliečiams ir juos sudarančioms tautoms, kaip įtvirtinta jos konstitucijoje, ir visapusiškai laikantis 2009 m. gruodžio 22 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Sejdić ir Finci prieš Bosniją ir Hercegoviną; ragina Komisiją ir EIVT padėti Bosnijai ir Hercegovinai skubiai įgyvendinti pagrindinius prioritetus ir užkirsti kelią polinkiui į nacionalistinę praeities politiką; pakartoja, jog būtina užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos kiekvieno piliečio teisės, nepaisant etninės, politinės ir religinės priklausomybės, laikantis EŽTT sprendimų, Konstitucinio Teismo sprendimų ir Venecijos komisijos rekomendacijų; |
| --- | --- |

118.

palankiai vertina tai, kad 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba Bosnijai ir Hercegovinai suteikė kandidatės statusą su sąlyga, jei bus imtasi tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti šalies pasirengimą stojimo deryboms; ragina šalies politinius veikėjus parodyti įsipareigojimą ir imtis svarbių veiksmų siekiant narystės ES, darant pažangą aštuoniuose Komisijos rekomendacijoje nurodytuose etapuose, darant didelę pažangą įgyvendinant 14 pagrindinių prioritetų ir įgyvendinant esmines reformas, įskaitant rinkimų reformas pagal nacionalinių ir tarptautinių teismų sprendimus, siekiant užtikrinti lygybės ir nediskriminavimo principus visiems piliečiams ir juos sudarančioms tautoms, kaip įtvirtinta jos konstitucijoje, ir visapusiškai laikantis 2009 m. gruodžio 22 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Sejdić ir Finci prieš Bosniją ir Hercegoviną

| 119. | smerkia Bosnijoje ir Hercegovinoje tebesitęsiančią separatistinę retoriką ir veiklą, įskaitant Bosnijos valstybės ir trečiųjų šalių veikėjų švenčiamas valstybines šventes, kurias Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinis Teismas paskelbė prieštaraujančiomis Konstitucijai; pakartoja savo raginimą patvirtinti tikslines sankcijas destabilizuojantiems Bosnijos ir Hercegovinos veikėjams, įskaitant tuos, kurie kelia grėsmę jos suverenitetui ir teritoriniam vientisumui, visų pirma Miloradui Dodikui, taip pat kitiems aukšto rango Serbų Respublikos pareigūnams ir trečiųjų šalių pareigūnams, teikiantiems politinę ir materialinę paramą separatistinei politikai; ragina visas valstybes nares užtikrinti galimybę Tarybai patvirtinti šias sankcijas; |
| --- | --- |

119.

smerkia Bosnijoje ir Hercegovinoje tebesitęsiančią separatistinę retoriką ir veiklą, įskaitant Bosnijos valstybės ir trečiųjų šalių veikėjų švenčiamas valstybines šventes, kurias Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinis Teismas paskelbė prieštaraujančiomis Konstitucijai; pakartoja savo raginimą patvirtinti tikslines sankcijas destabilizuojantiems Bosnijos ir Hercegovinos veikėjams, įskaitant tuos, kurie kelia grėsmę jos suverenitetui ir teritoriniam vientisumui, visų pirma Miloradui Dodikui, taip pat kitiems aukšto rango Serbų Respublikos pareigūnams ir trečiųjų šalių pareigūnams, teikiantiems politinę ir materialinę paramą separatistinei politikai; ragina visas valstybes nares užtikrinti galimybę Tarybai patvirtinti šias sankcijas;

| 120. | palankiai vertina Europos Sąjungos pajėgų (EUFOR) operacijos ALTHEA darbą ir palankiai vertina tai, kad jos įgaliojimai pratęsti po 2022 m. lapkričio mėn.; primena, kad ši misija vis dar atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant Bosnijos ir Hercegovinos saugumą ir stabilumą, ir ragina ES ir jos tarptautinius partnerius didinti jos pajėgumus; |
| --- | --- |

120.

palankiai vertina Europos Sąjungos pajėgų (EUFOR) operacijos ALTHEA darbą ir palankiai vertina tai, kad jos įgaliojimai pratęsti po 2022 m. lapkričio mėn.; primena, kad ši misija vis dar atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant Bosnijos ir Hercegovinos saugumą ir stabilumą, ir ragina ES ir jos tarptautinius partnerius didinti jos pajėgumus;

| 121. | pažymi, kad Taryba Strateginiame kelrodyje pripažino, kad saugumas ir stabilumas Vakarų Balkanuose vis dar nėra garantuotas ir kad dėl dabartinės Europos saugumo padėties pablogėjimo kyla galimo šalutinio poveikio rizika; primena, kad Strateginiame kelrodyje raginama remti Bosnijos ir Hercegovinos suverenitetą, vienybę ir teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

121.

pažymi, kad Taryba Strateginiame kelrodyje pripažino, kad saugumas ir stabilumas Vakarų Balkanuose vis dar nėra garantuotas ir kad dėl dabartinės Europos saugumo padėties pablogėjimo kyla galimo šalutinio poveikio rizika; primena, kad Strateginiame kelrodyje raginama remti Bosnijos ir Hercegovinos suverenitetą, vienybę ir teritorinį vientisumą;

| 122. | reiškia susirūpinimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos rinkimų įstatymo ir Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos konstitucijos pakeitimų, kuriuos vyriausiasis įgaliotinis Bosnijai ir Hercegovinai pasiūlė rinkimų dieną, laiko, turinio ir būdo, nes tai gali pakenkti demokratiniam teisėtumui ir sustiprinti etnonacionalizmą; |
| --- | --- |

122.

reiškia susirūpinimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos rinkimų įstatymo ir Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos konstitucijos pakeitimų, kuriuos vyriausiasis įgaliotinis Bosnijai ir Hercegovinai pasiūlė rinkimų dieną, laiko, turinio ir būdo, nes tai gali pakenkti demokratiniam teisėtumui ir sustiprinti etnonacionalizmą;

| 123. | pabrėžia, kad Vakarų Balkanų šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės šalys turi visiškai suderinti savo politiką su ES BUSP, ir ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti BUSP kaip priemonę bendradarbiavimui su Vakarų Balkanų šalimis stiprinti; pabrėžia, kad šalys, norinčios įstoti į ES, turi visapusiškai laikytis pagrindinių vertybių ir bendros politikos, atsižvelgdamos į Rusijos neteisėtą agresijos karą; pabrėžia, kad žmogaus teisės ir žmogaus orumas yra nediskutuotini, todėl šalys kandidatės turi integruoti neįgaliųjų, LGBTI+ bendruomenės, moterų ir mergaičių bei kitų pažeidžiamų grupių teises į visus sektorius ir politiką; ragina ES ir šalis kandidates bei potencialias šalis kandidates glaudžiau bendradarbiauti saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

123.

pabrėžia, kad Vakarų Balkanų šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės šalys turi visiškai suderinti savo politiką su ES BUSP, ir ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti BUSP kaip priemonę bendradarbiavimui su Vakarų Balkanų šalimis stiprinti; pabrėžia, kad šalys, norinčios įstoti į ES, turi visapusiškai laikytis pagrindinių vertybių ir bendros politikos, atsižvelgdamos į Rusijos neteisėtą agresijos karą; pabrėžia, kad žmogaus teisės ir žmogaus orumas yra nediskutuotini, todėl šalys kandidatės turi integruoti neįgaliųjų, LGBTI+ bendruomenės, moterų ir mergaičių bei kitų pažeidžiamų grupių teises į visus sektorius ir politiką; ragina ES ir šalis kandidates bei potencialias šalis kandidates glaudžiau bendradarbiauti saugumo ir gynybos srityje;

| 124. | tebėra labai susirūpinęs dėl pranešimų, kad už kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingas Komisijos narys sąmoningai siekia paneigti ir sumenkinti demokratinių ir teisinės valstybės reformų svarbą narystės ES siekiančiose šalyse; primygtinai ragina Komisiją pradėti nepriklausomą ir nešališką tyrimą dėl to, ar už kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos naro elgesiu ir vykdoma politika nepažeidžiamas Komisijos narių elgesio kodeksas ir Komisijos nario įsipareigojimai pagal Sutartis; |
| --- | --- |

124.

tebėra labai susirūpinęs dėl pranešimų, kad už kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingas Komisijos narys sąmoningai siekia paneigti ir sumenkinti demokratinių ir teisinės valstybės reformų svarbą narystės ES siekiančiose šalyse; primygtinai ragina Komisiją pradėti nepriklausomą ir nešališką tyrimą dėl to, ar už kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos naro elgesiu ir vykdoma politika nepažeidžiamas Komisijos narių elgesio kodeksas ir Komisijos nario įsipareigojimai pagal Sutartis;

| 125. | atkreipia dėmesį į 2022 m. spalio 12 d. Komisijos pateiktą 2022 m. ataskaitą dėl Turkijos; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Turkijos vyriausybė nepanaikino neigiamos tendencijos dėl pablogėjusios padėties demokratijos, teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir teismų nepriklausomumo srityse ir kad Turkijos užsienio politika ir toliau prieštarauja ES prioritetams pagal BUSP, o derinimo rodikliai ataskaitiniu laikotarpiu buvo tik 7 %; pakartoja savo 2022 m. gegužės 18 d. poziciją, kad negali numatyti jokio stojimo derybų su Turkija atnaujinimo; vis dėlto tebėra įsipareigojęs palaikyti demokratinį ir politinį dialogą su Turkija, ypač su jo pilietine visuomene; |
| --- | --- |

125.

atkreipia dėmesį į 2022 m. spalio 12 d. Komisijos pateiktą 2022 m. ataskaitą dėl Turkijos; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Turkijos vyriausybė nepanaikino neigiamos tendencijos dėl pablogėjusios padėties demokratijos, teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir teismų nepriklausomumo srityse ir kad Turkijos užsienio politika ir toliau prieštarauja ES prioritetams pagal BUSP, o derinimo rodikliai ataskaitiniu laikotarpiu buvo tik 7 %; pakartoja savo 2022 m. gegužės 18 d. poziciją, kad negali numatyti jokio stojimo derybų su Turkija atnaujinimo; vis dėlto tebėra įsipareigojęs palaikyti demokratinį ir politinį dialogą su Turkija, ypač su jo pilietine visuomene;

| 126. | apgailestauja dėl to, kad Turkija vis dar neratifikavo Švedijos ir Suomijos paraiškų dėl stojimo į NATO; |
| --- | --- |

126.

apgailestauja dėl to, kad Turkija vis dar neratifikavo Švedijos ir Suomijos paraiškų dėl stojimo į NATO;

| 127. | pakartoja, jog palankiai vertina tai, kad Turkija pasmerkė nepagrįstą Rusijos invaziją ir karinę agresiją prieš Ukrainą, taip pat jos, kaip tarpininkės tarp Ukrainos ir Rusijos, vaidmenį, įskaitant gyvybiškai svarbų indėlį įgyvendinant svarbų Ukrainos grūdų eksporto susitarimą; tačiau yra labai susirūpinęs dėl to, kad vis dar neprisiderinama prie ES sankcijų Rusijai, visų pirma dėl laisvo prekių judėjimo iš esamos muitų sąjungos ir atsižvelgiant į neseniai sustiprėjusius prekybos ir finansinius jos santykius su Rusija; pabrėžia, kad Turkijos geopolitinis vaidmuo nepanaikina rimtų trūkumų, susijusių su žmogaus teisių padėtimi šalyje, ir jie išlieka pagrindine kliūtimi pažangai ES ir Turkijos santykiuose; |
| --- | --- |

127.

pakartoja, jog palankiai vertina tai, kad Turkija pasmerkė nepagrįstą Rusijos invaziją ir karinę agresiją prieš Ukrainą, taip pat jos, kaip tarpininkės tarp Ukrainos ir Rusijos, vaidmenį, įskaitant gyvybiškai svarbų indėlį įgyvendinant svarbų Ukrainos grūdų eksporto susitarimą; tačiau yra labai susirūpinęs dėl to, kad vis dar neprisiderinama prie ES sankcijų Rusijai, visų pirma dėl laisvo prekių judėjimo iš esamos muitų sąjungos ir atsižvelgiant į neseniai sustiprėjusius prekybos ir finansinius jos santykius su Rusija; pabrėžia, kad Turkijos geopolitinis vaidmuo nepanaikina rimtų trūkumų, susijusių su žmogaus teisių padėtimi šalyje, ir jie išlieka pagrindine kliūtimi pažangai ES ir Turkijos santykiuose;

| 128. | pakartoja savo ankstesnį raginimą ES skubiai parengti bendrą savo trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių santykių su Turkija strategiją, apimančią visus aspektus ir politiką, kad būtų skatinama stabilesnė, patikimesnė ir nuspėjamesnė partnerystė, atsižvelgiant į tai, kad Turkija atlieka svarbų vaidmenį regione, ir į nuolatinę šalies destabilizuojančią veiklą Vakarų Balkanuose, rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, Artimuosiuose Rytuose ir Pietų Kaukaze, taip pat į jos tebesitęsiantį demokratijos regresą; apgailestauja dėl pastarojo meto Turkijos vyriausybės grasinančios retorikos apie Graikiją, valstybę narę ir jos NATO sąjungininkę; ragina visas susijusias šalis mažinti įtampą ir skatinti diplomatinio dialogo atnaujinimą, kad būtų rasti tvarūs ginčų regione sprendimai; |
| --- | --- |

128.

pakartoja savo ankstesnį raginimą ES skubiai parengti bendrą savo trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių santykių su Turkija strategiją, apimančią visus aspektus ir politiką, kad būtų skatinama stabilesnė, patikimesnė ir nuspėjamesnė partnerystė, atsižvelgiant į tai, kad Turkija atlieka svarbų vaidmenį regione, ir į nuolatinę šalies destabilizuojančią veiklą Vakarų Balkanuose, rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, Artimuosiuose Rytuose ir Pietų Kaukaze, taip pat į jos tebesitęsiantį demokratijos regresą; apgailestauja dėl pastarojo meto Turkijos vyriausybės grasinančios retorikos apie Graikiją, valstybę narę ir jos NATO sąjungininkę; ragina visas susijusias šalis mažinti įtampą ir skatinti diplomatinio dialogo atnaujinimą, kad būtų rasti tvarūs ginčų regione sprendimai;

| 129. | apgailestauja, kad praėjus daugiau kaip dvidešimt penkeriems metams po vadinamojo Barselonos proceso pradžios, nepavyko sukurti bendros gerovės, stabilumo ir laisvės erdvės su Viduržemio jūros regiono pietinės kaimynystės šalimis; ragina Komisiją remti pietines kaimynines šalis joms atsigaunant po COVID-19 pandemijos ir sušvelninti neigiamą dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą patiriamą tiekimo sukrėtimų ir kainų didėjimo poveikį šioms šalims, visų pirma apsirūpinimo maistu saugumo ir trąšų srityje; palankiai vertina Juodosios jūros grūdų iniciatyvą, įgyvendinamą tarpininkaujant JT; primygtinai ragina Rusiją nustoti vėl naudoti maisto produktų eksportą kaip ginklą, nes tai gali neatsakingai sukelti maisto stygių Afrikoje, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose, ir visapusiškai laikytis susitarimo sąlygų; ragina stiprinti partnerystes energetikos srityje su atitinkamomis regiono šalimis, visapusiškai atsižvelgiant į poreikį įvairinti energijos tiekėjus ir išteklius, kartu padedant šalims partnerėms vykdyti atitinkamą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; ragina skatinti saugias, sąžiningas ir nešališkas galimybes gauti vakcinų visame pasaulyje, be kita ko, laikinai panaikinant atitinkamas patentų teises; |
| --- | --- |

129.

apgailestauja, kad praėjus daugiau kaip dvidešimt penkeriems metams po vadinamojo Barselonos proceso pradžios, nepavyko sukurti bendros gerovės, stabilumo ir laisvės erdvės su Viduržemio jūros regiono pietinės kaimynystės šalimis; ragina Komisiją remti pietines kaimynines šalis joms atsigaunant po COVID-19 pandemijos ir sušvelninti neigiamą dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą patiriamą tiekimo sukrėtimų ir kainų didėjimo poveikį šioms šalims, visų pirma apsirūpinimo maistu saugumo ir trąšų srityje; palankiai vertina Juodosios jūros grūdų iniciatyvą, įgyvendinamą tarpininkaujant JT; primygtinai ragina Rusiją nustoti vėl naudoti maisto produktų eksportą kaip ginklą, nes tai gali neatsakingai sukelti maisto stygių Afrikoje, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose, ir visapusiškai laikytis susitarimo sąlygų; ragina stiprinti partnerystes energetikos srityje su atitinkamomis regiono šalimis, visapusiškai atsižvelgiant į poreikį įvairinti energijos tiekėjus ir išteklius, kartu padedant šalims partnerėms vykdyti atitinkamą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; ragina skatinti saugias, sąžiningas ir nešališkas galimybes gauti vakcinų visame pasaulyje, be kita ko, laikinai panaikinant atitinkamas patentų teises;

| 130. | ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti iniciatyvas, nurodytas 2021 m. vasario 9 d. bendrame Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikate dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis ir kaip nustatyta Parlamento rekomendacijoje dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

130.

ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti iniciatyvas, nurodytas 2021 m. vasario 9 d. bendrame Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikate dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis ir kaip nustatyta Parlamento rekomendacijoje dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis;

| 131. | pabrėžia, kad nestabilumas ir nesaugumas Europos pietinėse kaimyninėse šalyse tebėra nuolatinis iššūkis; ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis siekiant sušvelninti prekybos žmonėmis ir neteisėtų ginklų bei kultūros vertybių kontrabandos padarinius ir užkirsti kelią smurtiniam ekstremizmui, kad būtų galima išsaugoti saugumą ir stabilumą Europos pietinėje kaimynystėje; |
| --- | --- |

131.

pabrėžia, kad nestabilumas ir nesaugumas Europos pietinėse kaimyninėse šalyse tebėra nuolatinis iššūkis; ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis siekiant sušvelninti prekybos žmonėmis ir neteisėtų ginklų bei kultūros vertybių kontrabandos padarinius ir užkirsti kelią smurtiniam ekstremizmui, kad būtų galima išsaugoti saugumą ir stabilumą Europos pietinėje kaimynystėje;

| 132. | pabrėžia, kad nestabilumas Libijoje turi pasekmių ne tik kaimyninėms šalims, bet ir Europai; pabrėžia, kad veikiančios valstybės nebuvimas, grupuočių nesutarimai ir ginkluotų grupuočių plitimas yra derlinga dirva narkotikų bei ginklų prekiautojams ir prekiautojams žmonėmis; |
| --- | --- |

132.

pabrėžia, kad nestabilumas Libijoje turi pasekmių ne tik kaimyninėms šalims, bet ir Europai; pabrėžia, kad veikiančios valstybės nebuvimas, grupuočių nesutarimai ir ginkluotų grupuočių plitimas yra derlinga dirva narkotikų bei ginklų prekiautojams ir prekiautojams žmonėmis;

| 133. | smerkia nuolatinę grėsmę, kurią Rusija kelia JT Saugumo Taryboje, paskutinio humanitarinės pagalbos koridoriaus per Bab al Chavą naudojimo pratęsimui, taip keliant pavojų daugiau kaip keturiems milijonams žmonių, kurių maisto, vaistų ir kitų gyvybiškai svarbių atsargų poreikių patenkinimas priklauso nuo humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

133.

smerkia nuolatinę grėsmę, kurią Rusija kelia JT Saugumo Taryboje, paskutinio humanitarinės pagalbos koridoriaus per Bab al Chavą naudojimo pratęsimui, taip keliant pavojų daugiau kaip keturiems milijonams žmonių, kurių maisto, vaistų ir kitų gyvybiškai svarbių atsargų poreikių patenkinimas priklauso nuo humanitarinės pagalbos;

| 134. | yra susirūpinęs dėl sunkios ekonominės ir humanitarinės padėties Afganistane po smurtinio Talibano perėmimo dėl itin neigiamo poveikio moterų ir mergaičių teisėms, etninėms ir religinėms mažumoms, žmogaus teisių gynėjams, nepriklausomos žiniasklaidos atstovams ir asmenims, teikusiems pagalbą ES ir jos valstybėms narėms; reiškia didelį susirūpinimą dėl regioninio nestabilumo, kurį sukėlė Talibano perėmimas, ir ypač dėl Talibano siekių išplėsti savo įtaką į kaimynines šalis kuriant ir stiprinant teroristų tinklus visame regione; pažymi, kad Pakistanas šiuo atžvilgiu yra ypač pažeidžiamas; |
| --- | --- |

134.

yra susirūpinęs dėl sunkios ekonominės ir humanitarinės padėties Afganistane po smurtinio Talibano perėmimo dėl itin neigiamo poveikio moterų ir mergaičių teisėms, etninėms ir religinėms mažumoms, žmogaus teisių gynėjams, nepriklausomos žiniasklaidos atstovams ir asmenims, teikusiems pagalbą ES ir jos valstybėms narėms; reiškia didelį susirūpinimą dėl regioninio nestabilumo, kurį sukėlė Talibano perėmimas, ir ypač dėl Talibano siekių išplėsti savo įtaką į kaimynines šalis kuriant ir stiprinant teroristų tinklus visame regione; pažymi, kad Pakistanas šiuo atžvilgiu yra ypač pažeidžiamas;

| 135. | primygtinai ragina Komisiją ir vyriausiąjį įgaliotinį užtikrinti, kad ES specialiojo įgaliotinio Afganistane ir EUPOL AFGHANISTAN personalo nariai, kiti itin pažeidžiami asmenys ir jų išlaikomi sutuoktiniai, vaikai, tėvai ir nesusituokusios seserys būtų visiškai ir laiku evakuoti pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/151 (7); |
| --- | --- |

135.

primygtinai ragina Komisiją ir vyriausiąjį įgaliotinį užtikrinti, kad ES specialiojo įgaliotinio Afganistane ir EUPOL AFGHANISTAN personalo nariai, kiti itin pažeidžiami asmenys ir jų išlaikomi sutuoktiniai, vaikai, tėvai ir nesusituokusios seserys būtų visiškai ir laiku evakuoti pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/151 (7

| 136. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti papildomą humanitarinės pagalbos Afganistano žmonėms finansavimą; pakartoja, kad nepripažįsta Talibano režimo; pritaria penkioms pagrindinėms gairėms, kurias Taryba priėmė 2021 m. rugsėjo 21 d. ir kurios yra pagrindiniai principai ateityje bendradarbiaujant su Talibanu, tačiau mano, kad reikia dėti daug pastangų kuriant ilgalaikę strategiją, kad būtų išspręsta ekstremalioji padėtis žmogaus teisių srityje ir panaikintas lyties apartheidas, šiuo metu vykdomas Afganistane; ragina ES padidinti paramą siekiant užtikrinti teisingumą baisių Afganistane įvykdytų nusikaltimų aukoms, įskaitant moteris ir mergaites, etnines mažumas ir LGBTIQ+, ir suteikti visą reikalingą pagalbą neseniai atnaujintam Tarptautinio baudžiamojo teismo atliekamam nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų Afganistane tyrimui; kuo griežčiausiai smerkia Talibano sprendimus uždrausti moterims ir mergaitėms mokytis vidurinėse ir aukštosiose mokyklose ir uždrausti įdarbinti moteris nevyriausybinėse organizacijose, kurie gali turėti katastrofiškų humanitarinių pasekmių; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su JT, pilietine visuomene ir tarptautiniais partneriais didinti spaudimą Talibanui, kad jis nedelsdamas panaikintų šiuos sprendimus; |
| --- | --- |

136.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti papildomą humanitarinės pagalbos Afganistano žmonėms finansavimą; pakartoja, kad nepripažįsta Talibano režimo; pritaria penkioms pagrindinėms gairėms, kurias Taryba priėmė 2021 m. rugsėjo 21 d. ir kurios yra pagrindiniai principai ateityje bendradarbiaujant su Talibanu, tačiau mano, kad reikia dėti daug pastangų kuriant ilgalaikę strategiją, kad būtų išspręsta ekstremalioji padėtis žmogaus teisių srityje ir panaikintas lyties apartheidas, šiuo metu vykdomas Afganistane; ragina ES padidinti paramą siekiant užtikrinti teisingumą baisių Afganistane įvykdytų nusikaltimų aukoms, įskaitant moteris ir mergaites, etnines mažumas ir LGBTIQ+, ir suteikti visą reikalingą pagalbą neseniai atnaujintam Tarptautinio baudžiamojo teismo atliekamam nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų Afganistane tyrimui; kuo griežčiausiai smerkia Talibano sprendimus uždrausti moterims ir mergaitėms mokytis vidurinėse ir aukštosiose mokyklose ir uždrausti įdarbinti moteris nevyriausybinėse organizacijose, kurie gali turėti katastrofiškų humanitarinių pasekmių; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su JT, pilietine visuomene ir tarptautiniais partneriais didinti spaudimą Talibanui, kad jis nedelsdamas panaikintų šiuos sprendimus;

| 137. | smerkia žiaurų Irano, įskaitant Islamo revoliucijos gvardiją (IRG), susidorojimą su demonstracijomis po Mahsos Amini mirties po to, kai Irano „dorovės policija“ ją suėmė naudodama smurtą, įžeidinėjo ir su ja netinkamai elgėsi; ragina ES ir jos valstybes nares įtraukti IRG į ES asmenų, grupių ir subjektų, susijusių su teroro aktais, sąrašą (toliau – ES teroristų sąrašas), atsižvelgiant į jos teroristinę veiklą, represijas prieš protestuotojus ir bepiločių orlaivių tiekimą Rusijai; pakartoja, kad remia taikius protestus prieš Mahsos Amini nužudymą, sisteminę ir vis didėjančią moterų priespaudą ir šiurkščius bei masinius žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus; yra pasibaisėjęs dėl nevaržomo ir neproporcingo Irano policijos ir saugumo pajėgų jėgos panaudojimo prieš taikius protestuotojus; kuo griežčiausiai smerkia tai, kad Islamo Respublika įvykdė mirties bausmę taikiems protestuotojams; mano, kad dėl to, jog Irano režimas akivaizdžiai nepaiso savo piliečių žmogiškojo orumo ir demokratinių siekių, taip pat dėl režimo paramos Rusijos Federacijai, būtina toliau koreguoti ES poziciją Irano atžvilgiu; primygtinai ragina Islamo Respublikos valdžios institucijas nedelsiant panaikinti visus mirties bausmės nuosprendžius, paskelbtus dėl vykstančių protestų, ir nedelsiant paskelbti mirties bausmės moratoriumą, kad ji būtų visiškai panaikinta; ragina ES tvirtai reaguoti į Irano įsitraukimą į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

137.

smerkia žiaurų Irano, įskaitant Islamo revoliucijos gvardiją (IRG), susidorojimą su demonstracijomis po Mahsos Amini mirties po to, kai Irano „dorovės policija“ ją suėmė naudodama smurtą, įžeidinėjo ir su ja netinkamai elgėsi; ragina ES ir jos valstybes nares įtraukti IRG į ES asmenų, grupių ir subjektų, susijusių su teroro aktais, sąrašą (toliau – ES teroristų sąrašas), atsižvelgiant į jos teroristinę veiklą, represijas prieš protestuotojus ir bepiločių orlaivių tiekimą Rusijai; pakartoja, kad remia taikius protestus prieš Mahsos Amini nužudymą, sisteminę ir vis didėjančią moterų priespaudą ir šiurkščius bei masinius žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus; yra pasibaisėjęs dėl nevaržomo ir neproporcingo Irano policijos ir saugumo pajėgų jėgos panaudojimo prieš taikius protestuotojus; kuo griežčiausiai smerkia tai, kad Islamo Respublika įvykdė mirties bausmę taikiems protestuotojams; mano, kad dėl to, jog Irano režimas akivaizdžiai nepaiso savo piliečių žmogiškojo orumo ir demokratinių siekių, taip pat dėl režimo paramos Rusijos Federacijai, būtina toliau koreguoti ES poziciją Irano atžvilgiu; primygtinai ragina Islamo Respublikos valdžios institucijas nedelsiant panaikinti visus mirties bausmės nuosprendžius, paskelbtus dėl vykstančių protestų, ir nedelsiant paskelbti mirties bausmės moratoriumą, kad ji būtų visiškai panaikinta; ragina ES tvirtai reaguoti į Irano įsitraukimą į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą;

| 138. | tvirtai remia Irano gyventojus, siekiančius ir norinčius sukurti laisvą, stabilią, įtraukią ir demokratinę valstybę, kuri laikosi savo nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina ribojamąsias priemones, taikomas Irano asmenims ir subjektams, įskaitant vadinamąją „dorovės policiją“, dėl jų vaidmens malšinant Irane vykstančius moterų vadovaujamus protestus, kuriais reikalaujama lygių teisių ir sistemingos moterų diskriminacijos panaikinimo bei kitų platesnių žmogaus teisių pažeidimų Islamo Respublikoje sprendimo; palankiai vertina 2022 m. lapkričio 24 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. S35/1 dėl nepriklausomos tarptautinės faktų nustatymo misijos Irano Islamo Respublikoje įsteigimo ir ragina ES visapusiškai remti pasirengimą misijai ir jos įgyvendinimą; ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares toliau kelti žmogaus teisių klausimus visais atvejais bendraujant su Iranu; |
| --- | --- |

138.

tvirtai remia Irano gyventojus, siekiančius ir norinčius sukurti laisvą, stabilią, įtraukią ir demokratinę valstybę, kuri laikosi savo nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina ribojamąsias priemones, taikomas Irano asmenims ir subjektams, įskaitant vadinamąją „dorovės policiją“, dėl jų vaidmens malšinant Irane vykstančius moterų vadovaujamus protestus, kuriais reikalaujama lygių teisių ir sistemingos moterų diskriminacijos panaikinimo bei kitų platesnių žmogaus teisių pažeidimų Islamo Respublikoje sprendimo; palankiai vertina 2022 m. lapkričio 24 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. S35/1 dėl nepriklausomos tarptautinės faktų nustatymo misijos Irano Islamo Respublikoje įsteigimo ir ragina ES visapusiškai remti pasirengimą misijai ir jos įgyvendinimą; ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares toliau kelti žmogaus teisių klausimus visais atvejais bendraujant su Iranu;

| 139. | pakartoja, kad Islamo revoliucijos gvardijos vadovybei taikomos sankcijos neturi būti panaikintos, ir ragina imtis papildomų ribojamųjų priemonių prieš Islamo revoliucijos gvardiją; ragina Tarybą įtraukti Islamo revoliucijos gvardiją ir jai pavaldžias pajėgas, įskaitant sukarintą „Basij“ miliciją ir „Quds“ pajėgas, į ES teroristų sąrašą; |
| --- | --- |

139.

pakartoja, kad Islamo revoliucijos gvardijos vadovybei taikomos sankcijos neturi būti panaikintos, ir ragina imtis papildomų ribojamųjų priemonių prieš Islamo revoliucijos gvardiją; ragina Tarybą įtraukti Islamo revoliucijos gvardiją ir jai pavaldžias pajėgas, įskaitant sukarintą „Basij“ miliciją ir „Quds“ pajėgas, į ES teroristų sąrašą;

| 140. | pažymi, kad ginklų neplatinimas yra Artimųjų Rytų
  ir
  Persijos įlankos regiono stabilizavimo pagrindas; ragina toliau dėti diplomatines pastangas siekiant užtikrinti, kad Iranas nekurtų branduolinių ginklų; vis dėlto laikosi nuomonės, kad tolesnėse derybose dėl Bendro visapusiško veiksmų plano (BVVP) negalima nepaisyti kitų žalingų Irano politikos krypčių, projektų ir karinių programų; |
| --- | --- |

140.

pažymi, kad ginklų neplatinimas yra Artimųjų Rytų
  ir

| 141. | pakartoja, kad reikia remti sutartį dėl Bendro visapusiško veiksmų plano ir vykstančias derybas dėl jos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

141.

pakartoja, kad reikia remti sutartį dėl Bendro visapusiško veiksmų plano ir vykstančias derybas dėl jos įgyvendinimo;

| 142. | mano, kad ES turėtų sukurti sustiprinti Strateginės komunikacijos pietų kaimynystės šalyse darbo grupės pajėgumus, siekdama toliau parengti konkrečią kovos su dezinformacija Pietų kaimynystės šalyse, įskaitant Irano Islamo Respubliką, kuria būtų siekiama kovoti su melagingomis naujienomis ir propaganda, stiprinti demokratiją ir stabilumą; |
| --- | --- |

142.

mano, kad ES turėtų sukurti sustiprinti Strateginės komunikacijos pietų kaimynystės šalyse darbo grupės pajėgumus, siekdama toliau parengti konkrečią kovos su dezinformacija Pietų kaimynystės šalyse, įskaitant Irano Islamo Respubliką, kuria būtų siekiama kovoti su melagingomis naujienomis ir propaganda, stiprinti demokratiją ir stabilumą;

| 143. | palankiai vertina plačius užmojus stiprinti ES santykius su Persijos įlankos šalimis, kaip pabrėžiama 2022 m. gegužės 18 d. bendrame komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl strateginės partnerystės su Persijos įlankos; pažymi, kad yra bendras interesas daugiau strategiškai bendradarbiauti su Persijos įlankos partneriais, visų pirma kiek tai susiję su regioninio saugumo, bendradarbiavimo, klimato veiksmų ir žmogaus teisių skatinimu, kaip pagrindiniu strateginiu tikslu; ragina ES ir valstybes nares ir toliau pabrėžti pagarbą žmogaus teisėms ir lyčių lygybei, taip pat laipsnišką vertybių derinimą, visų pirma susijusį su kova su Rusijos agresijos karu prieš Ukrainą ir jos padariniais; labai apgailestauja dėl OPEC+ sprendimo sumažinti naftos gamybą, kurį visų pirma paskatino Saudo Arabija, nes tai padidins pasaulinę infliaciją ir pakenks tarptautinėms pastangoms kovoti su Rusijos agresijos karu prieš Ukrainą; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtiniai Arabų Emyratai buvo įtraukti į jurisdikcijų, kurių stebėseną vykdo Finansinių veiksmų darbo grupė, sąrašą dėl strateginių trūkumų užkertant kelią pinigų plovimui; yra susirūpinęs dėl to, kad jie tapo saugiu prieglobsčiu Rusijos oligarchams, kuriems ES taiko sankcijas; pabrėžia, kad siekiant sukurti tikrą strateginę partnerystę su Persijos įlankos valstybėmis, būtinas dialogas bei bendradarbiavimas žmogaus teisių srityje ir suderinti kovos su Rusijos agresija Ukrainoje veiksmai; |
| --- | --- |

143.

palankiai vertina plačius užmojus stiprinti ES santykius su Persijos įlankos šalimis, kaip pabrėžiama 2022 m. gegužės 18 d. bendrame komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl strateginės partnerystės su Persijos įlankos; pažymi, kad yra bendras interesas daugiau strategiškai bendradarbiauti su Persijos įlankos partneriais, visų pirma kiek tai susiję su regioninio saugumo, bendradarbiavimo, klimato veiksmų ir žmogaus teisių skatinimu, kaip pagrindiniu strateginiu tikslu; ragina ES ir valstybes nares ir toliau pabrėžti pagarbą žmogaus teisėms ir lyčių lygybei, taip pat laipsnišką vertybių derinimą, visų pirma susijusį su kova su Rusijos agresijos karu prieš Ukrainą ir jos padariniais; labai apgailestauja dėl OPEC+ sprendimo sumažinti naftos gamybą, kurį visų pirma paskatino Saudo Arabija, nes tai padidins pasaulinę infliaciją ir pakenks tarptautinėms pastangoms kovoti su Rusijos agresijos karu prieš Ukrainą; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtiniai Arabų Emyratai buvo įtraukti į jurisdikcijų, kurių stebėseną vykdo Finansinių veiksmų darbo grupė, sąrašą dėl strateginių trūkumų užkertant kelią pinigų plovimui; yra susirūpinęs dėl to, kad jie tapo saugiu prieglobsčiu Rusijos oligarchams, kuriems ES taiko sankcijas; pabrėžia, kad siekiant sukurti tikrą strateginę partnerystę su Persijos įlankos valstybėmis, būtinas dialogas bei bendradarbiavimas žmogaus teisių srityje ir suderinti kovos su Rusijos agresija Ukrainoje veiksmai;

| 144. | pakartoja, kad remia Abraomo susitarimus, pagal kuriuos buvo normalizuoti Jungtinių Arabų Emyratų ir Bahreino diplomatiniai santykiai ir dėl kurių vėliau Marokas pasirašė santykių normalizavimo susitarimą su Izraeliu; |
| --- | --- |

144.

pakartoja, kad remia Abraomo susitarimus, pagal kuriuos buvo normalizuoti Jungtinių Arabų Emyratų ir Bahreino diplomatiniai santykiai ir dėl kurių vėliau Marokas pasirašė santykių normalizavimo susitarimą su Izraeliu;

| 145. | atkreipia dėmesį į tai, kad Izraelio ir Palestinos konflikto klausimu, ES išlieka vieninga, kai kalbama apie įsipareigojimą pasiekti dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą, grindžiamą 2014 m. liepos mėn. Tarybos išvadose išdėstytais kriterijais, kuriais remiantis Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė, gretima, suvereni ir perspektyvi kaimyninė Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų greta, pripažindamos viena kitą, o Jeruzalė ateityje būtų abiejų valstybių sostinė; primina, kad gyvenvietės okupuotose Palestinos teritorijose pagal tarptautinę teisę yra neteisėtos; ragina naująją Izraelio vyriausybę aktyviai ir patikimai parodyti savo įsipareigojimą siekti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo, kuris tebėra pagrindinis ES politikos Artimųjų Rytų taikos proceso srityje tikslas bei pagrindinis ES ir Izraelio partnerystės elementas; |
| --- | --- |

145.

atkreipia dėmesį į tai, kad Izraelio ir Palestinos konflikto klausimu, ES išlieka vieninga, kai kalbama apie įsipareigojimą pasiekti dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą, grindžiamą 2014 m. liepos mėn. Tarybos išvadose išdėstytais kriterijais, kuriais remiantis Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė, gretima, suvereni ir perspektyvi kaimyninė Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų greta, pripažindamos viena kitą, o Jeruzalė ateityje būtų abiejų valstybių sostinė; primina, kad gyvenvietės okupuotose Palestinos teritorijose pagal tarptautinę teisę yra neteisėtos; ragina naująją Izraelio vyriausybę aktyviai ir patikimai parodyti savo įsipareigojimą siekti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo, kuris tebėra pagrindinis ES politikos Artimųjų Rytų taikos proceso srityje tikslas bei pagrindinis ES ir Izraelio partnerystės elementas;

| 146. | atkreipia dėmesį į ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdžių atnaujinimą 2022 m.; pažymi, kad Asociacijos tarybos tikslas ne tik stiprinti ES ir Izraelio partnerystę, bet ir kaip forumas dialogui su Izraelio ir Palestinos konfliktu susijusiais klausimais ir kaip priemonė atgaivinti Artimųjų Rytų taikos procesą; primena ir remia ES poziciją, kurią Taryba išdėstė ir vieningai patvirtino rengdamasi 2022 m. spalio 3 d. Briuselyje įvyksiančiam 12-ajam Asociacijos tarybos posėdžiui; remia vyriausiojo įgaliotinio pastangas suburti arabų lyderius darant pažangą siekiant visapusiškos regioninės taikos, kuri užbaigtų Izraelio Palestinos konfliktą ir užtikrintų esminį saugumą, prekybą ir kitokį bendradarbiavimą regione; |
| --- | --- |

146.

atkreipia dėmesį į ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdžių atnaujinimą 2022 m.; pažymi, kad Asociacijos tarybos tikslas ne tik stiprinti ES ir Izraelio partnerystę, bet ir kaip forumas dialogui su Izraelio ir Palestinos konfliktu susijusiais klausimais ir kaip priemonė atgaivinti Artimųjų Rytų taikos procesą; primena ir remia ES poziciją, kurią Taryba išdėstė ir vieningai patvirtino rengdamasi 2022 m. spalio 3 d. Briuselyje įvyksiančiam 12-ajam Asociacijos tarybos posėdžiui; remia vyriausiojo įgaliotinio pastangas suburti arabų lyderius darant pažangą siekiant visapusiškos regioninės taikos, kuri užbaigtų Izraelio Palestinos konfliktą ir užtikrintų esminį saugumą, prekybą ir kitokį bendradarbiavimą regione;

| 147. | pakartoja savo poziciją, kad visi Sąjungos lėšomis finansuojami vadovėliai ir mokyklinės priemonės turi atitikti UNESCO taikos, tolerancijos, sambūvio ir smurto netoleravimo standartus; |
| --- | --- |

147.

pakartoja savo poziciją, kad visi Sąjungos lėšomis finansuojami vadovėliai ir mokyklinės priemonės turi atitikti UNESCO taikos, tolerancijos, sambūvio ir smurto netoleravimo standartus;

| 148. | palankiai vertina tai, kad buvo patvirtintas Sąjungos daugiametis įnašas į Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), užtikrinant numatomą paramą Palestinos pabėgėliams pagal ES ir UNRWA bendrą 2021–2024 m. deklaraciją; palankiai vertina papildomą Sąjungos įnašą Agentūrai pagal Maisto ir atsparumo didinimo priemonę siekiant spręsti maisto stygiaus problemą; kadangi UNRWA ir toliau prisideda prie stabilumo ir taikos regione; |
| --- | --- |

148.

palankiai vertina tai, kad buvo patvirtintas Sąjungos daugiametis įnašas į Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), užtikrinant numatomą paramą Palestinos pabėgėliams pagal ES ir UNRWA bendrą 2021–2024 m. deklaraciją; palankiai vertina papildomą Sąjungos įnašą Agentūrai pagal Maisto ir atsparumo didinimo priemonę siekiant spręsti maisto stygiaus problemą; kadangi UNRWA ir toliau prisideda prie stabilumo ir taikos regione;

| 149. | mano, kad Izraelis yra svarbus ES partneris; giria Izraelį ir Libaną už susitarimą dėl jų jūrų ribų nustatymo; |
| --- | --- |

149.

mano, kad Izraelis yra svarbus ES partneris; giria Izraelį ir Libaną už susitarimą dėl jų jūrų ribų nustatymo;

| 150. | kuo griežčiausiai smerkia Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, taip pat įgalinantį A. Lukašenkos režimo vaidmenį Baltarusijoje; ragina Rusijos vadovybę nedelsiant karą nutraukti ir besąlygiškai pasitraukti iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos ir bet kurios kitos šalies teritorijos, ypač Gruzijos ir Moldovos Respublikos, kurių teritorijas ar jos dalis ji neteisėtai užimta; primygtinai ragina Rusiją užtikrinti laisvą grūdų ir kitų žaliavų srautą visame pasaulyje; ragina Tarybą paskelbti Rusiją terorizmą remiančia valstybe ir teroristines priemones naudojančia valstybe; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę remti visus teisėtus tarptautinius ir nacionalinius procesus, be kita ko, laikantis visuotinės jurisdikcijos principo, siekiant ištirti nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, siekiant patraukti atsakomybėn visus asmenis, atsakingus už daugybę karo nusikaltimų ir žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant masinius ukrainiečių išžaginimus ir priverstinį išsiuntimą; dar kartą patvirtina, kad Rusija turės kompensuoti visą Ukrainoje padarytą žalą ir sunaikinimą; pažymi, jog daugelis Rusijos piliečių išvyksta iš Rusijos, kad išvengtų karo prievolės; ragina, patraukti atsakomybėn visus asmenis, kurie bet kokiu būdu savanoriškai padėjo Rusijai šiame kare arba rengiant neteisėtus referendumus, ir taikyti jiems individualias sankcijas; |
| --- | --- |

150.

kuo griežčiausiai smerkia Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, taip pat įgalinantį A. Lukašenkos režimo vaidmenį Baltarusijoje; ragina Rusijos vadovybę nedelsiant karą nutraukti ir besąlygiškai pasitraukti iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos ir bet kurios kitos šalies teritorijos, ypač Gruzijos ir Moldovos Respublikos, kurių teritorijas ar jos dalis ji neteisėtai užimta; primygtinai ragina Rusiją užtikrinti laisvą grūdų ir kitų žaliavų srautą visame pasaulyje; ragina Tarybą paskelbti Rusiją terorizmą remiančia valstybe ir teroristines priemones naudojančia valstybe; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę remti visus teisėtus tarptautinius ir nacionalinius procesus, be kita ko, laikantis visuotinės jurisdikcijos principo, siekiant ištirti nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, siekiant patraukti atsakomybėn visus asmenis, atsakingus už daugybę karo nusikaltimų ir žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant masinius ukrainiečių išžaginimus ir priverstinį išsiuntimą; dar kartą patvirtina, kad Rusija turės kompensuoti visą Ukrainoje padarytą žalą ir sunaikinimą; pažymi, jog daugelis Rusijos piliečių išvyksta iš Rusijos, kad išvengtų karo prievolės; ragina, patraukti atsakomybėn visus asmenis, kurie bet kokiu būdu savanoriškai padėjo Rusijai šiame kare arba rengiant neteisėtus referendumus, ir taikyti jiems individualias sankcijas;

| 151. | palankiai vertina ES ir Rusijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo sustabdymą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Komisijos gaires dėl bendros vizų išdavimo prašymus teikiantiems Rusijos piliečiams tvarkos ir Rusijos piliečių patikrinimų prie išorės sienų, visapusiškai laikantis ES ir tarptautinės teisės, ir užtikrinti, kad kiekvienas, inter alia, disidento, dezertyro, šaukimo į kariuomenę vengiančio asmens ir aktyvisto pateiktas prieglobsčio prašymas būtų nagrinėjamas individualiai, atsižvelgiant į grėsmes priimančiosios valstybės narės saugumui ir imantis veiksmų pagal prieglobsčio srities ES acquis; ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti padėtį, susijusią su Rusijos vizomis; |
| --- | --- |

151.

palankiai vertina ES ir Rusijos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo sustabdymą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Komisijos gaires dėl bendros vizų išdavimo prašymus teikiantiems Rusijos piliečiams tvarkos ir Rusijos piliečių patikrinimų prie išorės sienų, visapusiškai laikantis ES ir tarptautinės teisės, ir užtikrinti, kad kiekvienas, inter alia, disidento, dezertyro, šaukimo į kariuomenę vengiančio asmens ir aktyvisto pateiktas prieglobsčio prašymas būtų nagrinėjamas individualiai, atsižvelgiant į grėsmes priimančiosios valstybės narės saugumui ir imantis veiksmų pagal prieglobsčio srities ES acquis; ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti padėtį, susijusią su Rusijos vizomis;

| 152. | palankiai vertina tai, kad buvo priimtas naujausias sankcijų Rusijai dokumentų rinkinys; tačiau ragina Tarybą išplėsti asmenų, kuriems tiesiogiai taikomos ES sankcijos, sąrašą, įtraukiant 6 000 asmenų, kuriuos nurodė Aleksejaus Navalno kovos su korupcija fondas; |
| --- | --- |

152.

palankiai vertina tai, kad buvo priimtas naujausias sankcijų Rusijai dokumentų rinkinys; tačiau ragina Tarybą išplėsti asmenų, kuriems tiesiogiai taikomos ES sankcijos, sąrašą, įtraukiant 6 000 asmenų, kuriuos nurodė Aleksejaus Navalno kovos su korupcija fondas;

| 153. | yra tvirtai įsitikinęs, kad tik galutinė Ukrainos pergalė prieš Rusiją apgins pasaulinę tvarką ir atgrasys kitus agresyvius subjektus nuo agresijos karų; ragina kompetentingas ES institucijas kartu parengti karo pabaigos scenarijus, atsižvelgiant į galimai destabilizuotą ir susilpnėjusią Rusiją bei planuoti galimą jos reformą; |
| --- | --- |

153.

yra tvirtai įsitikinęs, kad tik galutinė Ukrainos pergalė prieš Rusiją apgins pasaulinę tvarką ir atgrasys kitus agresyvius subjektus nuo agresijos karų; ragina kompetentingas ES institucijas kartu parengti karo pabaigos scenarijus, atsižvelgiant į galimai destabilizuotą ir susilpnėjusią Rusiją bei planuoti galimą jos reformą;

| 154. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis iniciatyvos rengiant daugiašalį mechanizmą, kuriuo būtų prižiūrimos, vykdomos ir išmokamos Rusijos reparacijos Ukrainai; |
| --- | --- |

154.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis iniciatyvos rengiant daugiašalį mechanizmą, kuriuo būtų prižiūrimos, vykdomos ir išmokamos Rusijos reparacijos Ukrainai;

| 155. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje šalių vyrauja pritarimas neišprovokuotai ir nepateisinamai Rusijos invazijai į Ukrainą, visų pirma dėl veiksmingo Rusijos ir Kinijos dezinformacijos kampanijų pobūdžio; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisiją ir valstybes nares stiprinti diplomatines pastangas šiose šalyse, skatinti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą bei sustiprinti strateginę komunikaciją; pabrėžia pagrindinį strategijos „Global Gateway“ vaidmenį sprendžiant bendrus uždavinius, grindžiamus demokratinėmis vertybėmis, lygiaverte partneryste ir aplinkos tvarumu; |
| --- | --- |

155.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje šalių vyrauja pritarimas neišprovokuotai ir nepateisinamai Rusijos invazijai į Ukrainą, visų pirma dėl veiksmingo Rusijos ir Kinijos dezinformacijos kampanijų pobūdžio; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisiją ir valstybes nares stiprinti diplomatines pastangas šiose šalyse, skatinti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą bei sustiprinti strateginę komunikaciją; pabrėžia pagrindinį strategijos „Global Gateway“ vaidmenį sprendžiant bendrus uždavinius, grindžiamus demokratinėmis vertybėmis, lygiaverte partneryste ir aplinkos tvarumu;

| 156. | ragina tarptautinę bendruomenę kuo labiau sušvelninti neigiamą šalutinį Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinių Arkties regionui poveikį, kuriame taikos, klestėjimo ir stabilumo išsaugojimui ir toliau turėtų būti teikiama pirmenybė; yra susirūpinęs dėl Rusijos karinės veiklos Arktyje bei jos kintančios saugumo aplinkos regione ir dar kartą patvirtina strateginę Arkties svarbą; ragina ES aktyviau dalyvauti regione, atsižvelgiant į naujas saugumo realijas, atsiradusias dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, nes tai yra itin svarbu ES, atsižvelgiant į klimato kaitą, pramonės ir ekonominę politiką, laisvą navigaciją ir geostrateginę įtaką, taip pat dėl augančių Rusijos ir Kinijos interesų ir judėjimų šiame regione; |
| --- | --- |

156.

ragina tarptautinę bendruomenę kuo labiau sušvelninti neigiamą šalutinį Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinių Arkties regionui poveikį, kuriame taikos, klestėjimo ir stabilumo išsaugojimui ir toliau turėtų būti teikiama pirmenybė; yra susirūpinęs dėl Rusijos karinės veiklos Arktyje bei jos kintančios saugumo aplinkos regione ir dar kartą patvirtina strateginę Arkties svarbą; ragina ES aktyviau dalyvauti regione, atsižvelgiant į naujas saugumo realijas, atsiradusias dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, nes tai yra itin svarbu ES, atsižvelgiant į klimato kaitą, pramonės ir ekonominę politiką, laisvą navigaciją ir geostrateginę įtaką, taip pat dėl augančių Rusijos ir Kinijos interesų ir judėjimų šiame regione;

| 157. | ragina ES vadovus aktyviai dalyvauti užkertant kelią branduolinei grėsmei, kylančiai dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, įskaitant Zaporožės atominės elektrinės saugumą; |
| --- | --- |

157.

ragina ES vadovus aktyviai dalyvauti užkertant kelią branduolinei grėsmei, kylančiai dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, įskaitant Zaporožės atominės elektrinės saugumą;

| 158. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti santykius su Lotynų Amerika ir Karibų jūros (LAK) regionu atnaujinant ES ir LAK strategiją, daug dėmesio skiriant bendroms pastangoms stiprinti daugiašalę pasaulinę tvarką, tarptautinę teisę ir pagarbą demokratijai bei žmogaus teisėms, ypač atsižvelgiant į didėjančią ir neproporcingą, palyginti su ES, KLR ir Rusijos įtaką regione ir padidėjusią grėsmę Europos tiekimo grandinėms dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą; ragina valstybes nares ir EIVT vykdyti iniciatyvią diplomatiją regione ir toliau stiprinti esamas partnerystes su bendramintėmis šalimis, prekybos ryšius, investicijas, paramą demokratijai ir tarpparlamentinį bendradarbiavimą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia lyčių, klimato kaitos ir čiabuvių tautų teisių svarbą ir tai, kad svarbu skubiai pasirašyti ir ratifikuoti planuojamus subalansuotus ir modernizuotus asociacijos susitarimus su Čile, Meksika ir MERCOSUR, į kuriuos įtrauktas teisiškai privalomas ir vykdytinas skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi, kuriame būtų aiškiai atsižvelgiama į žmogaus teises ir kuris būtų suderintas su Europos žaliojo kurso tikslais, su sąlyga, kad MERCOSUR atveju bus pasiektas susitarimas dėl papildomos priemonės, susijusios su prasmingais įsipareigojimais iki ratifikavimo; palankiai vertina tai, kad baigtos derybos dėl ES ir Čilės pažangaus pagrindų susitarimo; šiuo atžvilgiu primygtinai ragina Komisiją po daugiau nei dvejus metus trukusių derybų dėl papildomos priemonės kuo greičiau pateikti galutinį susitarimą; pabrėžia, kad visos šalys turi ratifikuoti ES ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

158.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti santykius su Lotynų Amerika ir Karibų jūros (LAK) regionu atnaujinant ES ir LAK strategiją, daug dėmesio skiriant bendroms pastangoms stiprinti daugiašalę pasaulinę tvarką, tarptautinę teisę ir pagarbą demokratijai bei žmogaus teisėms, ypač atsižvelgiant į didėjančią ir neproporcingą, palyginti su ES, KLR ir Rusijos įtaką regione ir padidėjusią grėsmę Europos tiekimo grandinėms dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą; ragina valstybes nares ir EIVT vykdyti iniciatyvią diplomatiją regione ir toliau stiprinti esamas partnerystes su bendramintėmis šalimis, prekybos ryšius, investicijas, paramą demokratijai ir tarpparlamentinį bendradarbiavimą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia lyčių, klimato kaitos ir čiabuvių tautų teisių svarbą ir tai, kad svarbu skubiai pasirašyti ir ratifikuoti planuojamus subalansuotus ir modernizuotus asociacijos susitarimus su Čile, Meksika ir MERCOSUR, į kuriuos įtrauktas teisiškai privalomas ir vykdytinas skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi, kuriame būtų aiškiai atsižvelgiama į žmogaus teises ir kuris būtų suderintas su Europos žaliojo kurso tikslais, su sąlyga, kad MERCOSUR atveju bus pasiektas susitarimas dėl papildomos priemonės, susijusios su prasmingais įsipareigojimais iki ratifikavimo; palankiai vertina tai, kad baigtos derybos dėl ES ir Čilės pažangaus pagrindų susitarimo; šiuo atžvilgiu primygtinai ragina Komisiją po daugiau nei dvejus metus trukusių derybų dėl papildomos priemonės kuo greičiau pateikti galutinį susitarimą; pabrėžia, kad visos šalys turi ratifikuoti ES ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimą;

| 159. | reiškia paramą demokratinei ir konstitucinei Peru tvarkai, kuriai dabar buvęs prezidentas Pedro Castillo ir jo sąjungininkai grasino, kai 2022 m. gruodžio 7 d. bandė neteisėtai paleisti Kongresą, kad išvengtų apkaltos; išreiškia viltį, kad nepriekaištingas ir atsakingas Peru valdžios institucijų elgesys tik sustiprins demokratiją šalyje, ir ragina kuo anksčiau surengti prezidento ir parlamento rinkimus siekiant įveikti politinę aklavietę; |
| --- | --- |

159.

reiškia paramą demokratinei ir konstitucinei Peru tvarkai, kuriai dabar buvęs prezidentas Pedro Castillo ir jo sąjungininkai grasino, kai 2022 m. gruodžio 7 d. bandė neteisėtai paleisti Kongresą, kad išvengtų apkaltos; išreiškia viltį, kad nepriekaištingas ir atsakingas Peru valdžios institucijų elgesys tik sustiprins demokratiją šalyje, ir ragina kuo anksčiau surengti prezidento ir parlamento rinkimus siekiant įveikti politinę aklavietę;

| 160. | pakartoja savo tvirtą įsipareigojimą ginti ir skatinti demokratiją Lotynų Amerikoje; smerkia 2023 m. sausio 8 d. įvykdytą akivaizdžiai antidemokratinį smurtinį kraštutinių dešiniųjų išpuolį prieš Brazilijos demokratines institucijas, kurį paskatino tyčinė, plačiai paplitusi dezinformacija apie neseniai įvykusių Brazilijos prezidento rinkimų teisėtumą; reiškia visapusišką paramą demokratiškai išrinktam Brazilijos prezidentui Lula da Silva ir greitam bei ryžtingam Brazilijos vyriausybės atsakui į sukilimą; |
| --- | --- |

160.

pakartoja savo tvirtą įsipareigojimą ginti ir skatinti demokratiją Lotynų Amerikoje; smerkia 2023 m. sausio 8 d. įvykdytą akivaizdžiai antidemokratinį smurtinį kraštutinių dešiniųjų išpuolį prieš Brazilijos demokratines institucijas, kurį paskatino tyčinė, plačiai paplitusi dezinformacija apie neseniai įvykusių Brazilijos prezidento rinkimų teisėtumą; reiškia visapusišką paramą demokratiškai išrinktam Brazilijos prezidentui Lula da Silva ir greitam bei ryžtingam Brazilijos vyriausybės atsakui į sukilimą;

| 161. | pabrėžia, kad ES santykiai su Afrikos Sąjunga yra itin svarbūs siekiant atsiliepti į poreikius ir išvystyti didelį šalių partnerių Afrikoje potencialą, taip pat siekti bendrų interesų; ragina Komisiją ir pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį įgyvendinti įsipareigojimus, dėl kurių susitarta AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikime, skubiai įgyvendinti Afrikoje projektus „Global Gateway“ ir stiprinti partnerystes saugumo, prekybos, sveikatos, vystymosi ir pagalbos mažinant COVID-19 pandemijos padarinius srityse su Afrikos žemyno šalimis, laikantis Strateginio kelrodžio, taip pat remiantis lygybe, visų pirma siekiant skatinti darnaus vystymosi tikslus, skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, žmogaus teises ir taikų konfliktų sprendimą pagal tarptautinės teisės principus; pabrėžia, kad ES bendradarbiaujant su Afrika, be kita ko, pasitelkiant vystomąjį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą prekybos srityje, turi būti teikiama pirmenybė prisidėjimui prie stiprios ir atsparios visuomenės kūrimo, socialinės lygybės ir saugumo stiprinimo ir demokratinių struktūrų rėmimo vietoje; |
| --- | --- |

161.

pabrėžia, kad ES santykiai su Afrikos Sąjunga yra itin svarbūs siekiant atsiliepti į poreikius ir išvystyti didelį šalių partnerių Afrikoje potencialą, taip pat siekti bendrų interesų; ragina Komisiją ir pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį įgyvendinti įsipareigojimus, dėl kurių susitarta AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikime, skubiai įgyvendinti Afrikoje projektus „Global Gateway“ ir stiprinti partnerystes saugumo, prekybos, sveikatos, vystymosi ir pagalbos mažinant COVID-19 pandemijos padarinius srityse su Afrikos žemyno šalimis, laikantis Strateginio kelrodžio, taip pat remiantis lygybe, visų pirma siekiant skatinti darnaus vystymosi tikslus, skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, žmogaus teises ir taikų konfliktų sprendimą pagal tarptautinės teisės principus; pabrėžia, kad ES bendradarbiaujant su Afrika, be kita ko, pasitelkiant vystomąjį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą prekybos srityje, turi būti teikiama pirmenybė prisidėjimui prie stiprios ir atsparios visuomenės kūrimo, socialinės lygybės ir saugumo stiprinimo ir demokratinių struktūrų rėmimo vietoje;

| 162. | palankiai vertina tai, kad lėšos iš Europos plėtros fondo skiriamos siekiant sumažinti didėjantį maisto stygių, kurį, be kita ko, lemia Rusijos invazija į Ukrainą; ragina prireikus imtis tolesnių panašių priemonių; pakartotinai pereiti prie lygių subjektų partnerystei, kurios pagrindas – žmogaus socialinė raida ir gamtos išteklių apsauga; |
| --- | --- |

162.

palankiai vertina tai, kad lėšos iš Europos plėtros fondo skiriamos siekiant sumažinti didėjantį maisto stygių, kurį, be kita ko, lemia Rusijos invazija į Ukrainą; ragina prireikus imtis tolesnių panašių priemonių; pakartotinai pereiti prie lygių subjektų partnerystei, kurios pagrindas – žmogaus socialinė raida ir gamtos išteklių apsauga;

| 163. | ragina vykdyti stiprią ES strateginę komunikacijos ir informavimo kampaniją Afrikos šalims, siekiant kovoti su žalingais naratyvais, ypač tais, kuriuos regione skleidžia Rusijos Federacija ir KLR; |
| --- | --- |

163.

ragina vykdyti stiprią ES strateginę komunikacijos ir informavimo kampaniją Afrikos šalims, siekiant kovoti su žalingais naratyvais, ypač tais, kuriuos regione skleidžia Rusijos Federacija ir KLR;

| 164. | smerkia Rusijos pavojų demokratijai keliantį kišimąsi Afrikoje, ypač padidinus „Vagnerio grupės“ veiksmus žemyne; griežtai smerkia „Vagnerio grupės“ piktnaudžiavimą ir nusikaltimus; |
| --- | --- |

164.

smerkia Rusijos pavojų demokratijai keliantį kišimąsi Afrikoje, ypač padidinus „Vagnerio grupės“ veiksmus žemyne; griežtai smerkia „Vagnerio grupės“ piktnaudžiavimą ir nusikaltimus;

| 165. | ragina užmegzti Afrikos ir Europos partnerystę, kuria būtų siekiama sukurti solidarumo, saugumo, taikos ir ilgalaikio klestėjimo erdvę; ragina ES imtis skubių veiksmų siekiant atremti stiprėjančius „Vagnerio grupės“ veiksmus keliose Afrikos šalyse, kurie skatina tolesnį nestabilumą ir kenkia pastangoms kovoti su terorizmu; |
| --- | --- |

165.

ragina užmegzti Afrikos ir Europos partnerystę, kuria būtų siekiama sukurti solidarumo, saugumo, taikos ir ilgalaikio klestėjimo erdvę; ragina ES imtis skubių veiksmų siekiant atremti stiprėjančius „Vagnerio grupės“ veiksmus keliose Afrikos šalyse, kurie skatina tolesnį nestabilumą ir kenkia pastangoms kovoti su terorizmu;

Stiprinti parlamentinę diplomatiją kaip užsienio politikos priemonę

Stiprinti parlamentinę diplomatiją kaip užsienio politikos priemonę

| 166. | atkreipia dėmesį į konkretų Parlamento indėlį į ES užsienio ir saugumo politiką naudojant turimas parlamentinės diplomatijos priemones; ragina vykdyti atidesnę Europos užsienio reikalų strateginės svarbos klausimų parlamentinę kontrolę; be kita ko, primena, kad Ukrainos Aukščiausioji Rada ir Parlamentas aktyviai bendradarbiauja politiniu ir techniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

166.

atkreipia dėmesį į konkretų Parlamento indėlį į ES užsienio ir saugumo politiką naudojant turimas parlamentinės diplomatijos priemones; ragina vykdyti atidesnę Europos užsienio reikalų strateginės svarbos klausimų parlamentinę kontrolę; be kita ko, primena, kad Ukrainos Aukščiausioji Rada ir Parlamentas aktyviai bendradarbiauja politiniu ir techniniu lygmenimis;

| 167. | pažymi, kad Parlamentas aktyviai dalyvauja BUSP taikydamas savo konkrečias priemones; pabrėžia Parlamento demokratizacijos programų, pvz., Jeano Monnet dialogo, kuriomis siekiama skatinti ir stiprinti parlamentų darbą, svarbą ir išskirtinumą; primena, kad visos ES institucijos turėtų dalyvauti ir bendradarbiauti imantis veiksmų ir reaguojant į bendrą demokratijos padėties blogėjimą, be kita ko, vykdant rinkimų stebėjimo, tarpininkavimo ir dialogo veiklą, konfliktų prevenciją, pasinaudojant skiriama Sacharovo premija ir tinklu ir parlamentine diplomatija; |
| --- | --- |

167.

pažymi, kad Parlamentas aktyviai dalyvauja BUSP taikydamas savo konkrečias priemones; pabrėžia Parlamento demokratizacijos programų, pvz., Jeano Monnet dialogo, kuriomis siekiama skatinti ir stiprinti parlamentų darbą, svarbą ir išskirtinumą; primena, kad visos ES institucijos turėtų dalyvauti ir bendradarbiauti imantis veiksmų ir reaguojant į bendrą demokratijos padėties blogėjimą, be kita ko, vykdant rinkimų stebėjimo, tarpininkavimo ir dialogo veiklą, konfliktų prevenciją, pasinaudojant skiriama Sacharovo premija ir tinklu ir parlamentine diplomatija;

| 168. | ragina EIVT prioritetais nustatyti spaudos laisvę ir saviraiškos laisvę ir imtis visų būtinų veiksmų, kad būtų visapusiškai laikomasi ES žmogaus teisių gairių dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime; primygtinai ragina ES delegacijas gerinti prevencines apsaugos priemones, planuoti skubų atsaką į spaudos laisvės padėties pablogėjimą ir teikti akivaizdžią bei matomą paramą vietos žurnalistams ir pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

168.

ragina EIVT prioritetais nustatyti spaudos laisvę ir saviraiškos laisvę ir imtis visų būtinų veiksmų, kad būtų visapusiškai laikomasi ES žmogaus teisių gairių dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime; primygtinai ragina ES delegacijas gerinti prevencines apsaugos priemones, planuoti skubų atsaką į spaudos laisvės padėties pablogėjimą ir teikti akivaizdžią bei matomą paramą vietos žurnalistams ir pilietinei visuomenei;

| 169. | ragina gerinti ES prevencinę diplomatiją kaip proaktyvią išorės politikos priemonę siekiant užkirsti kelią konfliktams tarp trečiųjų šalių protrūkio ir padėti joms rasti taikių didėjančios įtampos sprendimų; |
| --- | --- |

169.

ragina gerinti ES prevencinę diplomatiją kaip proaktyvią išorės politikos priemonę siekiant užkirsti kelią konfliktams tarp trečiųjų šalių protrūkio ir padėti joms rasti taikių didėjančios įtampos sprendimų;

| 170. | pabrėžia, kokios svarbios parlamentinės asamblėjos, kaip bendradarbiavimo ir institucinio dialogo forumai, ir kokį vertingą indėlį jos įneša į Europos užsienio politikos veiksmus sprendžiant saugumo klausimus, ir pabrėžia, kad svarbu skatinti jų veiklą bei užtikrinti tinkamą jų veikimą ir plėtrą; |
| --- | --- |

170.

pabrėžia, kokios svarbios parlamentinės asamblėjos, kaip bendradarbiavimo ir institucinio dialogo forumai, ir kokį vertingą indėlį jos įneša į Europos užsienio politikos veiksmus sprendžiant saugumo klausimus, ir pabrėžia, kad svarbu skatinti jų veiklą bei užtikrinti tinkamą jų veikimą ir plėtrą;

| 171. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas Parlamento vykdomai ES išorės veiksmų priežiūrai ir ją stiprinti, be kita ko, tęsiant reguliarias konsultacijas su Komisijos pirmininko pavaduotoju ir Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu bei Komisija, įtraukiant Parlamentą į tinkamą tolesnį Europos taikos priemonės ir Strateginio kelrodžio įgyvendinimą ir tikrinimą; primena, kad Parlamentas palaiko tam tikrą neoficialų bendradarbiavimą su EIVT, kuris buvo sustiprintas po 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimo ir „2010 m. vyriausiosios įgaliotinės pareiškimo dėl politinės atskaitomybės“; pabrėžia, kad būtina toliau stiprinti Parlamento ir EIVT, įskaitant jos delegacijas, tarpinstitucinių santykių sistemą; ragina sudaryti EIVT ir Europos Parlamento pagrindų susitarimą dėl bendradarbiavimo išorės veiksmų srityje stiprinimo, kuris sustiprintų pačios ES išorės veiksmų priemonių rinkinį; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti Europos gynybos fondo (EGF) laikotarpio vidurio peržiūra, kad deleguotaisiais aktais darbo programoms būtų nustatyta tinkama parlamentinė priežiūra; pabrėžia, kad taip pat reikia nustatyti panašaus lygio parlamentinę būsimo Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto (EDIRPA) ir Europos investicijų gynybos srityje programos (EDIP) priežiūrą; pabrėžia, jog tam, kad Parlamentas tinkamai atliktų savo svarbų demokratinės priežiūros vaidmenį, jam turėtų būti skaidriai ir laiku suteikta reikiama informacija ir dokumentai; |
| --- | --- |

171.

ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas Parlamento vykdomai ES išorės veiksmų priežiūrai ir ją stiprinti, be kita ko, tęsiant reguliarias konsultacijas su Komisijos pirmininko pavaduotoju ir Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu bei Komisija, įtraukiant Parlamentą į tinkamą tolesnį Europos taikos priemonės ir Strateginio kelrodžio įgyvendinimą ir tikrinimą; primena, kad Parlamentas palaiko tam tikrą neoficialų bendradarbiavimą su EIVT, kuris buvo sustiprintas po 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimo ir „2010 m. vyriausiosios įgaliotinės pareiškimo dėl politinės atskaitomybės“; pabrėžia, kad būtina toliau stiprinti Parlamento ir EIVT, įskaitant jos delegacijas, tarpinstitucinių santykių sistemą; ragina sudaryti EIVT ir Europos Parlamento pagrindų susitarimą dėl bendradarbiavimo išorės veiksmų srityje stiprinimo, kuris sustiprintų pačios ES išorės veiksmų priemonių rinkinį; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti Europos gynybos fondo (EGF) laikotarpio vidurio peržiūra, kad deleguotaisiais aktais darbo programoms būtų nustatyta tinkama parlamentinė priežiūra; pabrėžia, kad taip pat reikia nustatyti panašaus lygio parlamentinę būsimo Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto (EDIRPA) ir Europos investicijų gynybos srityje programos (EDIP) priežiūrą; pabrėžia, jog tam, kad Parlamentas tinkamai atliktų savo svarbų demokratinės priežiūros vaidmenį, jam turėtų būti skaidriai ir laiku suteikta reikiama informacija ir dokumentai;

| 172. | primena svarbų valstybių narių nacionalinių parlamentų vaidmenį; pabrėžia, kad NATO parlamentinė asamblėja gali atlikti svarbų vaidmenį ir ragina toliau stiprinti Europos Parlamento santykius su ja; |
| --- | --- |

172.

primena svarbų valstybių narių nacionalinių parlamentų vaidmenį; pabrėžia, kad NATO parlamentinė asamblėja gali atlikti svarbų vaidmenį ir ragina toliau stiprinti Europos Parlamento santykius su ja;

| 173. | ragina visas ES institucijas ir agentūras, taip pat valstybes nares pakankamai įsipareigoti kovojant su dezinformacija ir propaganda, kurios kenkia jos politikai, stiprinant strateginę komunikaciją ir naratyvą apie savo darbą; ragina teikti didesnę paramą strateginei komunikacijai ES delegacijoms ir misijoms; |
| --- | --- |

173.

ragina visas ES institucijas ir agentūras, taip pat valstybes nares pakankamai įsipareigoti kovojant su dezinformacija ir propaganda, kurios kenkia jos politikai, stiprinant strateginę komunikaciją ir naratyvą apie savo darbą; ragina teikti didesnę paramą strateginei komunikacijai ES delegacijoms ir misijoms;

| 174. | smerkia trečiųjų šalių bandymus kenkti renkamiesiems pareigūnams ar juos korumpuoti; yra pasiryžęs visapusiškai ištirti ir tinkamai spręsti klausimus dėl korupcijos atvejų ir netinkamų trečiųjų šalių, siekiančių už pinigus įgyti įtakos Parlamente, veiksmų; |
| --- | --- |

174.

smerkia trečiųjų šalių bandymus kenkti renkamiesiems pareigūnams ar juos korumpuoti; yra pasiryžęs visapusiškai ištirti ir tinkamai spręsti klausimus dėl korupcijos atvejų ir netinkamų trečiųjų šalių, siekiančių už pinigus įgyti įtakos Parlamente, veiksmų;

| 175. | primygtinai reikalauja užtikrinti Parlamento teisę gauti informaciją BUSP klausimais pagal ES sutarties 36 straipsnį; atkreipia dėmesį į Europos Teisingumo Teismo sprendimus dėl Mauricijaus susitarimo (8) ir Tanzanijos susitarimo (9), kuriais remiantis itin svarbu laiku ir visapusiškai teikti informaciją Parlamentui, kad jis galėtų atlikti savo demokratinės priežiūros ir patariamąjį vaidmenį BUSP klausimais; |
| --- | --- |

175.

primygtinai reikalauja užtikrinti Parlamento teisę gauti informaciją BUSP klausimais pagal ES sutarties 36 straipsnį; atkreipia dėmesį į Europos Teisingumo Teismo sprendimus dėl Mauricijaus susitarimo (8

9

| 176. | patvirtina, kad Parlamentas turėtų visapusiškai pasinaudoti savo priežiūros ir biudžetiniais įgaliojimais, susijusiais su Sąjungos sprendimais dėl tarptautinių reikalų; pabrėžia Parlamento paramos demokratijai programų, kurios turi didelį potencialą stiprinti ES vaidmenį visame pasaulyje įtraukiant pagrindinius politinius suinteresuotuosius subjektus ir palengvinant tvarų demokratinį valdymą ne ES ir narystės ES siekiančiose šalyse, svarbą; |
| --- | --- |

176.

patvirtina, kad Parlamentas turėtų visapusiškai pasinaudoti savo priežiūros ir biudžetiniais įgaliojimais, susijusiais su Sąjungos sprendimais dėl tarptautinių reikalų; pabrėžia Parlamento paramos demokratijai programų, kurios turi didelį potencialą stiprinti ES vaidmenį visame pasaulyje įtraukiant pagrindinius politinius suinteresuotuosius subjektus ir palengvinant tvarų demokratinį valdymą ne ES ir narystės ES siekiančiose šalyse, svarbą;

o

o o

| 177. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

177.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 347, 2022 9 9, p. 61.

1

(2)  OL C 465, 2022 12 6, p. 109.

2

(3)  OL L 102, 2021 3 24, p. 14.

3

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0406.

4

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0443.

5

(6)  COM(2022)0684.

6

(7)  2022 m. vasario 3 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/151 dėl Europos Sąjungos veiksmų, skirtų tam tikrų ypač pažeidžiamų asmenų evakuacijai iš Afganistano remti (OL L 25, 2022 2 4, p. 11).

7

(8)  2014 m. birželio 24 d. sprendimas, Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą, C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

8

Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą

(9)  2016 m. birželio 14 d. sprendimas, Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą, C-263/14, ECLI:EU:C:2016:435.

9

Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/54

---

P9_TA(2023)0010

2022 m. metinis pranešimas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2022/2050(INI))

(2023/C 214/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) V antraštinę dalį, o ypač į jos antrojo skyriaus antrą skirsnį dėl nuostatų dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) V antraštinę dalį, o ypač į jos antrojo skyriaus antrą skirsnį dėl nuostatų dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (1) (EGF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (1) (EGF),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 19 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (COM(2022)0349), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 19 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (COM(2022)0349),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl susitarimo dėl civilinių BSGP pajėgumų nustatymo, kurias 2018 m. lapkričio 19 d. posėdyje priėmė Užsienio reikalų taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl susitarimo dėl civilinių BSGP pajėgumų nustatymo, kurias 2018 m. lapkričio 19 d. posėdyje priėmė Užsienio reikalų taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė (4) (ETP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė (4) (ETP),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimus (BUSP) 2021/748 (5), (BUSP) 2021/749 (6) ir (BUSP) 2021/750 (7) dėl Kanados, Norvegijos Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo PESCO projekte „Karinis mobilumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimus (BUSP) 2021/748 (5), (BUSP) 2021/749 (6) ir (BUSP) 2021/750 (7) dėl Kanados, Norvegijos Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo PESCO projekte „Karinis mobilumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/1143 dėl Europos Sąjungos karinės mokymo misijos Mozambike (EUTM Mozambique) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/1143 dėl Europos Sąjungos karinės mokymo misijos Mozambike (EUTM Mozambique) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 13 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/638, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 13 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/638, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1968, kuriuo nustatoma karinės pagalbos misija Ukrainai remti (EUMAM Ukraine) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1968, kuriuo nustatoma karinės pagalbos misija Ukrainai remti (EUMAM Ukraine) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1970, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1970, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 22 d., 2022 m. kovo 24–25 d., gegužės 30–31 d. ir birželio 23–24 d. vykusių Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 22 d., 2022 m. kovo 24–25 d., gegužės 30–31 d. ir birželio 23–24 d. vykusių Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2022 m. gruodžio 12 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2022 m. gruodžio 12 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/2444 dėl Europos Sąjungos karinės partnerystės misijos Nigeryje (EUMPM Niger) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/2444 dėl Europos Sąjungos karinės partnerystės misijos Nigeryje (EUMPM Niger) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1970 (13), kuriuo įsteigiami ES stebėsenos pajėgumai Armėnijoje, ir į jos 2022 m. gruodžio 19 d. sprendimą Armėnijoje dislokuoti pereinamojo laikotarpio planavimo pagalbos grupę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1970 (13), kuriuo įsteigiami ES stebėsenos pajėgumai Armėnijoje, ir į jos 2022 m. gruodžio 19 d. sprendimą Armėnijoje dislokuoti pereinamojo laikotarpio planavimo pagalbos grupę,

| — | atsižvelgdamas į Versalio deklaraciją, priimtą per neoficialų valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą 2022 m. kovo 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Versalio deklaraciją, priimtą per neoficialų valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą 2022 m. kovo 11 d.,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2018 m. sausio 22 d. išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes bei 2022 m. sausio 24 d. išvadas dėl Europos saugumo padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2018 m. sausio 22 d. išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes bei 2022 m. sausio 24 d. išvadas dėl Europos saugumo padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d., 2016 m. lapkričio 14 d., 2017 m. gegužės 18 d., 2017 m. liepos 17 d., 2018 m. birželio 25 d., 2019 m. birželio 17 d., 2019 m. gruodžio 10 d., 2020 m. birželio 17 d., 2020 m. spalio 12 d., 2020 m. lapkričio 20 d., 2020 m. gruodžio 7 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl BSGP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d., 2016 m. lapkričio 14 d., 2017 m. gegužės 18 d., 2017 m. liepos 17 d., 2018 m. birželio 25 d., 2019 m. birželio 17 d., 2019 m. gruodžio 10 d., 2020 m. birželio 17 d., 2020 m. spalio 12 d., 2020 m. lapkričio 20 d., 2020 m. gruodžio 7 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl BSGP,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl jaunimo išorės veiksmuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl jaunimo išorės veiksmuose,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 18 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos / operacijos EUFOR ALTHEA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 18 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos / operacijos EUFOR ALTHEA,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. Tarybos išvadas „JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje perkėlimas į kitą lygmenį: 2022–2024 m. prioritetai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. Tarybos išvadas „JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje perkėlimas į kitą lygmenį: 2022–2024 m. prioritetai“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas, kuriomis pratęsiamas ir stiprinamas koordinuoto jūrinio buvimo koncepcijos įgyvendinimas Gvinėjos įlankoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas, kuriomis pratęsiamas ir stiprinamas koordinuoto jūrinio buvimo koncepcijos įgyvendinimas Gvinėjos įlankoje,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos pozicijos kibernetiniais klausimais parengimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos pozicijos kibernetiniais klausimais parengimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 16 d. Užsienio reikalų tarybos posėdį ir į 2022 m. gegužės 17 d. Užsienio reikalų tarybos posėdį, dalyvaujant gynybos ministrams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 16 d. Užsienio reikalų tarybos posėdį ir į 2022 m. gegužės 17 d. Užsienio reikalų tarybos posėdį, dalyvaujant gynybos ministrams,

| — | atsižvelgdamas į visuotinę strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją“, kurią 2016 m. birželio 28 d. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visuotinę strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją“, kurią 2016 m. birželio 28 d. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai,

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis – Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kuriam Taryba pritarė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis – Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kuriam Taryba pritarė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires ir į 2022 m. birželio 7 d. Parlamento rezoliuciją šia tema (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires ir į 2022 m. birželio 7 d. Parlamento rezoliuciją šia tema (14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 6 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Siekiant jūrų srities atvirumo ir saugumo pasaulyje: Europos Sąjungos jūrų saugumo strategijos elementai“ (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 6 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Siekiant jūrų srities atvirumo ir saugumo pasaulyje: Europos Sąjungos jūrų saugumo strategijos elementai“ (JOIN(2014)0009),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES saugumo sąjungos strategijos (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES saugumo sąjungos strategijos (COM(2020)0605),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Komisijos indėlis į Europos gynybą“ (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Komisijos indėlis į Europos gynybą“ (COM(2022)0060),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Ypatingos svarbos saugumo ir gynybos technologijų veiksmų gairės“ (COM(2022)0061), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Ypatingos svarbos saugumo ir gynybos technologijų veiksmų gairės“ (COM(2022)0061),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų (JOIN(2022)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ (JOIN(2020)0018),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijos veiksmų planas“ (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijos veiksmų planas“ (COM(2021)0070),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Karinio mobilumo veiksmų planas 2.0“ (JOIN(2022)0048), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Karinio mobilumo veiksmų planas 2.0“ (JOIN(2022)0048),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES kibernetinės gynybos politika“ (JOIN(2022)0049), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES kibernetinės gynybos politika“ (JOIN(2022)0049),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. Europos gynybos fondo antrąją metinę darbo programą, kurią 2022 m. gegužės 25 d. priėmė Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. Europos gynybos fondo antrąją metinę darbo programą, kurią 2022 m. gegužės 25 d. priėmė Komisija,

| — | atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutartį,

| — | atsižvelgdamas į Madrido aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, kurią paskelbė 2022 m. birželio 29 d. Madride vykusiame susitikime dalyvavę NATO valstybių ir vyriausybių vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Madrido aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, kurią paskelbė 2022 m. birželio 29 d. Madride vykusiame susitikime dalyvavę NATO valstybių ir vyriausybių vadovai,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. bendrai pateiktas Švedijos ir Suomijos paraiškas dėl stojimo į NATO ir į tai, kad NATO sąjungininkės 2022 m. liepos 5 d. pasirašė Suomijos ir Švedijos stojimo protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. bendrai pateiktas Švedijos ir Suomijos paraiškas dėl stojimo į NATO ir į tai, kad NATO sąjungininkės 2022 m. liepos 5 d. pasirašė Suomijos ir Švedijos stojimo protokolus,

| — | atsižvelgdamas į NATO 2022 m. strateginę koncepciją, kurią NATO valstybių ir vyriausybių vadovai priėmė 2022 m. birželio 29 d. Madride vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NATO 2022 m. strateginę koncepciją, kurią NATO valstybių ir vyriausybių vadovai priėmė 2022 m. birželio 29 d. Madride vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d., 2018 m. liepos 10 d. ir 2023 m. sausio 10 d. pasirašytas tris bendras deklaracijas dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d., 2018 m. liepos 10 d. ir 2023 m. sausio 10 d. pasirašytas tris bendras deklaracijas dėl ES ir NATO bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į bendrą 74 pasiūlymų dėl Varšuvos bendro pareiškimo įgyvendinimo rinkinį, kurį 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. patvirtino ES Taryba ir NATO Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą 74 pasiūlymų dėl Varšuvos bendro pareiškimo įgyvendinimo rinkinį, kurį 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. patvirtino ES Taryba ir NATO Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 20 d. septintąją pažangos ataskaitą dėl 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. ES Tarybos ir NATO Tarybos patvirtinto bendro pasiūlymų rinkinio įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 20 d. septintąją pažangos ataskaitą dėl 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. ES Tarybos ir NATO Tarybos patvirtinto bendro pasiūlymų rinkinio įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas NATO parlamentinės asamblėjos priimtas ataskaitas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas NATO parlamentinės asamblėjos priimtas ataskaitas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 15 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą „Atnaujintos transatlantinės partnerystės link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 15 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą „Atnaujintos transatlantinės partnerystės link“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 3 d. Jungtinių Amerikos Valstijų valstybės sekretoriaus ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio bendrą pareiškimą dėl ES ir JAV dialogo saugumo ir gynybos klausimais pradžios, taip pat į vėlesnius šio dialogo susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 3 d. Jungtinių Amerikos Valstijų valstybės sekretoriaus ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio bendrą pareiškimą dėl ES ir JAV dialogo saugumo ir gynybos klausimais pradžios, taip pat į vėlesnius šio dialogo susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į nepateisinamą ir neišprovokuotą Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, jos neteisėtą invaziją ir Krymo bei Donecko, Chersono, Luhansko ir Zaporižios sričių aneksiją, taip pat Sakartvelo Abchazijos ir Pietų Osetijos regionų bei Moldovos Respublikos Padniestrės regiono okupaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nepateisinamą ir neišprovokuotą Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, jos neteisėtą invaziją ir Krymo bei Donecko, Chersono, Luhansko ir Zaporižios sričių aneksiją, taip pat Sakartvelo Abchazijos ir Pietų Osetijos regionų bei Moldovos Respublikos Padniestrės regiono okupaciją,

| — | atsižvelgdamas į naujas technologijas, pavyzdžiui, dirbtinį intelektą, kosmoso pajėgumus ir kvantinę kompiuteriją, kurie suteikia naujų galimybių žmonijai, tačiau taip pat kelia naujų iššūkių gynybos ir užsienio politikos srityje, dėl kurių reikia aiškios strategijos ir bendro sąjungininkų sutarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujas technologijas, pavyzdžiui, dirbtinį intelektą, kosmoso pajėgumus ir kvantinę kompiuteriją, kurie suteikia naujų galimybių žmonijai, tačiau taip pat kelia naujų iššūkių gynybos ir užsienio politikos srityje, dėl kurių reikia aiškios strategijos ir bendro sąjungininkų sutarimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, ypač į jos 2 straipsnio 4 dalį, pagal kurią draudžiama naudoti jėgą, ir 51 straipsnį dėl prigimtinės teisės į individualią ir kolektyvinę savigyną, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, ypač į jos 2 straipsnio 4 dalį, pagal kurią draudžiama naudoti jėgą, ir 51 straipsnį dėl prigimtinės teisės į individualią ir kolektyvinę savigyną,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) ir 2493 (2019) dėl moterų, taikos ir saugumo ir rezoliucijas Nr. 2250 (2015), 2419 (2018) ir 2535 (2020) dėl jaunimo, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) ir 2493 (2019) dėl moterų, taikos ir saugumo ir rezoliucijas Nr. 2250 (2015), 2419 (2018) ir 2535 (2020) dėl jaunimo, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Kipro, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Kipro,

| — | atsižvelgdamas į 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijos Helsinkio baigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijos Helsinkio baigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl karinio mobilumo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl karinio mobilumo (16),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES pajėgumų konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo srityje stiprinimo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES pajėgumų konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo srityje stiprinimo (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2009/81/EB dėl viešųjų pirkimų gynybos ir saugumo srityse (Viešųjų pirkimų direktyva) ir Direktyvos 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo įgyvendinimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2009/81/EB dėl viešųjų pirkimų gynybos ir saugumo srityse (Viešųjų pirkimų direktyva) ir Direktyvos 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo įgyvendinimo (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo transatlantinių santykių srityje (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo transatlantinių santykių srityje (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES kibernetinės gynybos pajėgumų padėties (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES kibernetinės gynybos pajėgumų padėties (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl saugumo Rytų partnerystės regione ir bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl saugumo Rytų partnerystės regione ir bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. rugsėjo 14 d. rekomendaciją Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. rugsėjo 14 d. rekomendaciją Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (30),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0296/2022),

| A. | kadangi Europa susiduria su sudėtingiausiomis karinėmis ir nekarinėmis grėsmėmis nuo Šaltojo karo laikų pabaigos, kurias dar labiau išryškino neišprovokuotas, nepateisinamas ir neteisėtas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą; kadangi nekarinės grėsmės apima dezinformaciją, kibernetinius išpuolius, atakas prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, nužudymus, sabotažą, ekonominį spaudimą, šantažą maisto produktais ir energetinį šantažą, migracijos instrumentalizavimą ir ardomąją politinę įtaką; kadangi bet koks tyčinis veikiančios Europos energetikos infrastruktūros trikdymas yra nepriimtinas ir į jį turėtų būti kuo griežčiausiai reaguojama; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą yra išpuolis prieš taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką; kadangi šis agresijos karas –tai išpuolis prieš Europos saugumo architektūrą, kuri buvo sukurta po Antrojo pasaulinio karo ir pasibaigus Šaltajam karui, kuriame dalyvavo Rusija; kadangi vykdydamas karą prieš Ukrainą ir agresiją prieš Europą bei Vakarus prezidentas V. Putinas sąmoningai pasirinko eskalaciją, grindžiamą tokiomis iniciatyvomis kaip fiktyvių referendumų organizavimas okupuotose Ukrainos teritorijose, Luhansko, Donecko, Chersono ir Zaporižios teritorijų aneksija, dalinė Rusijos karinių pajėgų mobilizacija ir nuolatiniai bei didėjantys grasinimai, įskaitant grasinimą panaudoti branduolinius ginklus; kadangi 2022 m. rugsėjo 21 d. prezidento Vladimiro Putino dekretas, kuriuo paskelbta dalinė mobilizacija Rusijos Federacijoje, sukėlė migracijos spaudimą dėl per sienas su Sakartvelu, Kazachstanu ir Baltijos šalimis iš savo šalies bėgančių rusų, tačiau visų pirma dėl brutalios agresijos prieš Ukrainą ir genocido prieš ukrainiečius, jis sukėlė neįsivaizduojamas kančias, dėl kurių kilo didžiausia pabėgėlių banga nuo Antrojo pasaulinio karo; kadangi Ukraina gina ne tik savo suverenitetą ir teritorinį vientisumą, bet ir bendras Europos demokratijos vertybes; kadangi nebuvo nustatyta jokių tvirtų ir veiksmingų priemonių, kuriomis Rusija būtų atgrasoma nuo agresijos prieš Ukrainą; kadangi Rusija ne kartą grasino Ukrainai, taip pat NATO ir ES valstybėms narėms branduoliniu karu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europa susiduria su sudėtingiausiomis karinėmis ir nekarinėmis grėsmėmis nuo Šaltojo karo laikų pabaigos, kurias dar labiau išryškino neišprovokuotas, nepateisinamas ir neteisėtas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą; kadangi nekarinės grėsmės apima dezinformaciją, kibernetinius išpuolius, atakas prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, nužudymus, sabotažą, ekonominį spaudimą, šantažą maisto produktais ir energetinį šantažą, migracijos instrumentalizavimą ir ardomąją politinę įtaką; kadangi bet koks tyčinis veikiančios Europos energetikos infrastruktūros trikdymas yra nepriimtinas ir į jį turėtų būti kuo griežčiausiai reaguojama; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą yra išpuolis prieš taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką; kadangi šis agresijos karas –tai išpuolis prieš Europos saugumo architektūrą, kuri buvo sukurta po Antrojo pasaulinio karo ir pasibaigus Šaltajam karui, kuriame dalyvavo Rusija; kadangi vykdydamas karą prieš Ukrainą ir agresiją prieš Europą bei Vakarus prezidentas V. Putinas sąmoningai pasirinko eskalaciją, grindžiamą tokiomis iniciatyvomis kaip fiktyvių referendumų organizavimas okupuotose Ukrainos teritorijose, Luhansko, Donecko, Chersono ir Zaporižios teritorijų aneksija, dalinė Rusijos karinių pajėgų mobilizacija ir nuolatiniai bei didėjantys grasinimai, įskaitant grasinimą panaudoti branduolinius ginklus; kadangi 2022 m. rugsėjo 21 d. prezidento Vladimiro Putino dekretas, kuriuo paskelbta dalinė mobilizacija Rusijos Federacijoje, sukėlė migracijos spaudimą dėl per sienas su Sakartvelu, Kazachstanu ir Baltijos šalimis iš savo šalies bėgančių rusų, tačiau visų pirma dėl brutalios agresijos prieš Ukrainą ir genocido prieš ukrainiečius, jis sukėlė neįsivaizduojamas kančias, dėl kurių kilo didžiausia pabėgėlių banga nuo Antrojo pasaulinio karo; kadangi Ukraina gina ne tik savo suverenitetą ir teritorinį vientisumą, bet ir bendras Europos demokratijos vertybes; kadangi nebuvo nustatyta jokių tvirtų ir veiksmingų priemonių, kuriomis Rusija būtų atgrasoma nuo agresijos prieš Ukrainą; kadangi Rusija ne kartą grasino Ukrainai, taip pat NATO ir ES valstybėms narėms branduoliniu karu;

| B. | kadangi Ukrainos pergalė taip pat yra ES ir jos saugumo ir gynybos politikos patikimumo klausimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ukrainos pergalė taip pat yra ES ir jos saugumo ir gynybos politikos patikimumo klausimas;

| C. | kadangi ES, reaguodama į šias grėsmes, turi skubiai didinti savo užsienio, saugumo ir gynybos politikos veiksmingumą, kad apgintų savo interesus, vertybes ir piliečius tiek savo teritorijoje, tiek už jos ribų, visų pirma kaimyninėse šalyse, užtikrintų taiką, žmogiškąjį saugumą, darnų vystymąsi bei demokratiją ir remtų savo partnerius; kadangi Strateginio kelrodžio tikslas – suteikti ES reikiamas strategines gaires, taip pat realistiškų ir veiksmingų priemonių, kuriomis būtų kuriama nuosekli ir patikima gynybos politika, kad ji būtų veiksminga ir pajėgi saugumo užtikrintoja bei ryžtinga pasaulinio masto veikėja; kadangi ES saugumo ir gynybos pajėgumų didinimo klausimas, be kita ko, remiantis precedento neturinčiu Ukrainos palaikymu, visų pirma pasitelkiant Europos taikos priemonę (ETP) bei užtikrinant papildomumą su NATO, tapo dar aktualesnis; kadangi dėl Rusijos vykdomos hibridinės agresijos būtina kurti visapusišką ir įvairiapusišką laisvos Europos, įtraukiant visas svarbiausias sritis: nuo tradicinių karinių pajėgumų gerinimo iki ypatingos svarbos civilinės infrastruktūros, tiekimo grandinių ir energetikos objektų apsaugos, taip pat aktyvios kovos su dezinformacija ir kibernetinėmis grėsmėmis; kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą parodė, kad daugelyje ES ir NATO valstybių narių nepakankamai investuojama į saugumą ir gynybą; kadangi NATO savo rytiniame flange dislokavo tūkstančius papildomų sausumos, oro ir jūrų gynybos pajėgų; kadangi NATO padeda koordinuoti pagalbos prašymus Ukrainos vardu; kadangi sprogimas, sugadinęs dujotiekį „Nord Stream“, buvo tikslinis išpuolis prieš ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektą; kadangi Baltarusija tapo Rusijos karo prieš Ukrainą bendrininke; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES, reaguodama į šias grėsmes, turi skubiai didinti savo užsienio, saugumo ir gynybos politikos veiksmingumą, kad apgintų savo interesus, vertybes ir piliečius tiek savo teritorijoje, tiek už jos ribų, visų pirma kaimyninėse šalyse, užtikrintų taiką, žmogiškąjį saugumą, darnų vystymąsi bei demokratiją ir remtų savo partnerius; kadangi Strateginio kelrodžio tikslas – suteikti ES reikiamas strategines gaires, taip pat realistiškų ir veiksmingų priemonių, kuriomis būtų kuriama nuosekli ir patikima gynybos politika, kad ji būtų veiksminga ir pajėgi saugumo užtikrintoja bei ryžtinga pasaulinio masto veikėja; kadangi ES saugumo ir gynybos pajėgumų didinimo klausimas, be kita ko, remiantis precedento neturinčiu Ukrainos palaikymu, visų pirma pasitelkiant Europos taikos priemonę (ETP) bei užtikrinant papildomumą su NATO, tapo dar aktualesnis; kadangi dėl Rusijos vykdomos hibridinės agresijos būtina kurti visapusišką ir įvairiapusišką laisvos Europos, įtraukiant visas svarbiausias sritis: nuo tradicinių karinių pajėgumų gerinimo iki ypatingos svarbos civilinės infrastruktūros, tiekimo grandinių ir energetikos objektų apsaugos, taip pat aktyvios kovos su dezinformacija ir kibernetinėmis grėsmėmis; kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą parodė, kad daugelyje ES ir NATO valstybių narių nepakankamai investuojama į saugumą ir gynybą; kadangi NATO savo rytiniame flange dislokavo tūkstančius papildomų sausumos, oro ir jūrų gynybos pajėgų; kadangi NATO padeda koordinuoti pagalbos prašymus Ukrainos vardu; kadangi sprogimas, sugadinęs dujotiekį „Nord Stream“, buvo tikslinis išpuolis prieš ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektą; kadangi Baltarusija tapo Rusijos karo prieš Ukrainą bendrininke;

| D. | kadangi 2022 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų taryba nusprendė 2023 metais ETP bendrą finansavimo viršutinę ribą padidinti 2 mlrd. EUR, numatant galimybę vėliau ją dar padidinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2022 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų taryba nusprendė 2023 metais ETP bendrą finansavimo viršutinę ribą padidinti 2 mlrd. EUR, numatant galimybę vėliau ją dar padidinti;

| E. | kadangi 2022 m. gruodžio mėn. Parlamentas ir Taryba susitarė dėl 18 mlrd. EUR paramos paketo, kuris turi būti pervestas Ukrainai siekiant ją remti 2023 metais; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2022 m. gruodžio mėn. Parlamentas ir Taryba susitarė dėl 18 mlrd. EUR paramos paketo, kuris turi būti pervestas Ukrainai siekiant ją remti 2023 metais;

| F. | kadangi, remiantis Strateginiu kelrodžiu, „saugumo ir gynybos srityje stipresnė ir pajėgesnė ES teigiamai prisidės prie pasaulinio ir transatlantinio saugumo ir ji papildo NATO, kuri tebėra jos narių kolektyvinės gynybos pagrindas. Abu šie aspektai yra neatsiejami“; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Strateginiu kelrodžiu, „saugumo ir gynybos srityje stipresnė ir pajėgesnė ES teigiamai prisidės prie pasaulinio ir transatlantinio saugumo ir ji papildo NATO, kuri tebėra jos narių kolektyvinės gynybos pagrindas. Abu šie aspektai yra neatsiejami“;

| G. | kadangi ES integruotame požiūryje į išorės konfliktus ir krizes numatyta nuosekliai naudoti įvairius ES pajėgumus; pagal jį jos saugumo ir gynybos politika turėtų papildyti kitas civilines priemones ir būti jomis papildyta, siekiant prisidėti prie žmogiškojo saugumo ir tvarios taikos Europoje ir išorės pasaulyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES integruotame požiūryje į išorės konfliktus ir krizes numatyta nuosekliai naudoti įvairius ES pajėgumus; pagal jį jos saugumo ir gynybos politika turėtų papildyti kitas civilines priemones ir būti jomis papildyta, siekiant prisidėti prie žmogiškojo saugumo ir tvarios taikos Europoje ir išorės pasaulyje;

| H. | kadangi Kinijos Liaudies Respublika per pastarąjį dešimtmetį maždaug 600 proc. padidino savo išlaidas gynybai ir naudojasi savo karine galia kaimynams, visų pirma Taivanui, įbauginti ir grasinti, kaip neseniai parodė kariniai manevrai po Jungtinių Valstijų Atstovų Rūmų pirmininkės Nancy Pelosi vizito Taivane 2022 m. rugpjūčio mėn.. kadangi Kinijos pavojingi kariniai veiksmai ir provokacijos toliau tęsiasi kasdien; kadangi Kinijos Liaudies Respublika neužima aiškios pozicijos dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, kuriuo pažeidžiami pagrindiniai tarptautinės teisės principai; kadangi, kaip matyti iš daugelio bendrų karinių pratybų, 2022 metais Rusijos ir Kinijos karinis bendradarbiavimas gerokai išaugo; |
| --- | --- |

H.

kadangi Kinijos Liaudies Respublika per pastarąjį dešimtmetį maždaug 600 proc. padidino savo išlaidas gynybai ir naudojasi savo karine galia kaimynams, visų pirma Taivanui, įbauginti ir grasinti, kaip neseniai parodė kariniai manevrai po Jungtinių Valstijų Atstovų Rūmų pirmininkės Nancy Pelosi vizito Taivane 2022 m. rugpjūčio mėn.. kadangi Kinijos pavojingi kariniai veiksmai ir provokacijos toliau tęsiasi kasdien; kadangi Kinijos Liaudies Respublika neužima aiškios pozicijos dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, kuriuo pažeidžiami pagrindiniai tarptautinės teisės principai; kadangi, kaip matyti iš daugelio bendrų karinių pratybų, 2022 metais Rusijos ir Kinijos karinis bendradarbiavimas gerokai išaugo;

| I. | kadangi 2022 m. gruodžio mėn. pabaigoje Japonija ir Pietų Korėja, dvi svarbios ES partnerės, savo atnaujintose saugumo strategijose pabrėžė būtinybę bendradarbiauti su ES; kadangi Japonija taip pat paskelbė, kad padvigubins gynybos išlaidas iki 2 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP); kadangi tiek Japonija, tiek Pietų Korėja susiduria su trišale saugumo problema, kurią kelia Rusija, Kinija ir Šiaurės Korėja; kadangi 2022 m. Šiaurės Korėja atliko daugiau kaip 90 raketų bandymų, t. y. kur kas daugiau nei kada nors anksčiau, ir sklido gandai apie 7-ąjį branduolinį bandymą, pirmąjį nuo 2017 m., o tai labai blogina regioninį ir pasaulinį saugumą; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2022 m. gruodžio mėn. pabaigoje Japonija ir Pietų Korėja, dvi svarbios ES partnerės, savo atnaujintose saugumo strategijose pabrėžė būtinybę bendradarbiauti su ES; kadangi Japonija taip pat paskelbė, kad padvigubins gynybos išlaidas iki 2 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP); kadangi tiek Japonija, tiek Pietų Korėja susiduria su trišale saugumo problema, kurią kelia Rusija, Kinija ir Šiaurės Korėja; kadangi 2022 m. Šiaurės Korėja atliko daugiau kaip 90 raketų bandymų, t. y. kur kas daugiau nei kada nors anksčiau, ir sklido gandai apie 7-ąjį branduolinį bandymą, pirmąjį nuo 2017 m., o tai labai blogina regioninį ir pasaulinį saugumą;

| J. | kadangi rytinėse kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanuose reikia užtikrinti taikų konfliktų sprendimą, didinti stabilumą ir saugumą bei stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą neigiamai veikia šių regionų saugumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi rytinėse kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanuose reikia užtikrinti taikų konfliktų sprendimą, didinti stabilumą ir saugumą bei stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą neigiamai veikia šių regionų saugumą;

| K. | kadangi Arkties regionas tampa vis svarbesnis geopolitiniu, ekonominės plėtros ir transporto požiūriu, tačiau tuo pat metu susiduria su iššūkiais, susijusiais su klimato kaita, militarizacija ir migracija; kadangi nerimą kelia didėjanti Rusijos karinė veikla ir karinių pajėgų telkimas Arktyje; |
| --- | --- |

K.

kadangi Arkties regionas tampa vis svarbesnis geopolitiniu, ekonominės plėtros ir transporto požiūriu, tačiau tuo pat metu susiduria su iššūkiais, susijusiais su klimato kaita, militarizacija ir migracija; kadangi nerimą kelia didėjanti Rusijos karinė veikla ir karinių pajėgų telkimas Arktyje;

| L. | kadangi Rusijos įtaka Afrikoje sustiprėjo, visų pirma dėl to, kad vis didesnį poveikį šiame žemyne daro „Vagnerio grupė“; kadangi „Vagnerio grupė“ vis tvirčiau įsitvirtina tokiose šalyse kaip Malis ir Centrinės Afrikos Respublika; kadangi pranešama, kad „Vagnerio grupė“ pasižymėjo žiauriu elgesiu Ukrainoje, Malyje, Libijoje, Sirijoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje; Malyje ši grupė stiprėja dėl valdžios institucijų nebendradarbiavimo su Vakarų partneriais (įskaitant Europos Sąjungos mokymo misiją (EUTM) Malyje), regioninėmis organizacijomis ir Jungtinių Tautų daugialype integruota stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA); |
| --- | --- |

L.

kadangi Rusijos įtaka Afrikoje sustiprėjo, visų pirma dėl to, kad vis didesnį poveikį šiame žemyne daro „Vagnerio grupė“; kadangi „Vagnerio grupė“ vis tvirčiau įsitvirtina tokiose šalyse kaip Malis ir Centrinės Afrikos Respublika; kadangi pranešama, kad „Vagnerio grupė“ pasižymėjo žiauriu elgesiu Ukrainoje, Malyje, Libijoje, Sirijoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje; Malyje ši grupė stiprėja dėl valdžios institucijų nebendradarbiavimo su Vakarų partneriais (įskaitant Europos Sąjungos mokymo misiją (EUTM) Malyje), regioninėmis organizacijomis ir Jungtinių Tautų daugialype integruota stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA);

| M. | kadangi dėl pramonės susiskaidymo pagal valstybių sienas plėtojant Europos karinius pajėgumus ir vykdant viešuosius pirkimus šioje srityje kasmet išleidžiama 25–100 mlrd. EUR ir daromas didelis poveikis bendram gynybos sektoriaus konkurencingumui; kadangi valstybės narės 2020 m. bendrai įsigijo tik apie 11 proc. visos savo įrangos, o 2021 m. – 8 proc., nepaisant bendro finansavimo pagal iš ES biudžeto finansuojamas programas, pvz., gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosius veiksmus ir Europos gynybos pramonės plėtros programą (EGPPP), ir nepaisant jų įsipareigojimo pasiekti, kad 35 proc. viešųjų pirkimų būtų bendradarbiaujamieji; kadangi nuo 1999 m. iki 2021 m. bendros ES gynybos išlaidos padidėjo 20 proc., o JAV – 66 proc., Rusijoje – 292 proc. ir Kinijoje – 592 proc.; kadangi valstybės narės susitarė dėl didesnių ir geresnių išlaidų gynybos srityje, kurios visų pirma turėtų būti skiriamos bendradarbiavimo iniciatyvoms ir suderintos su ES NATO narių gynybos išlaidų įsipareigojimais; kadangi ES reikia toliau skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas saugumo ir gynybos srityje; kadangi jau daugiau nei 20 metų ES siekia tapti pajėgia veikėja saugumo srityje, tačiau rezultatai pajėgumų, sąveikumo ir ekonomiškai efektyvaus bendradarbiavimo srityje tebėra gana riboti, nepaisant to, kad sukurtos įvairios struktūros ir procesai, pavyzdžiui, Europos gynybos agentūra, Pajėgumų plėtojimo planas, nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO), Karinių misijų planavimo ir vykdymo centras (MPCC) ir suderinta metinė peržiūra gynybos srityje (CARD); kadangi nuo 2017 m. iš viso pradėtas įgyvendinti 61 PESCO projektas, tačiau nė viename iš jų nepasiekta apčiuopiamų rezultatų; kadangi Komisija ir EIVT pasiūlė nustatyti Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktą (EDIRPA) – trumpalaikę ES priemonę, kuria siekiama skatinti bendradarbiaujamuosius viešuosius pirkimus, kad būtų patenkinti svarbiausi mūsų poreikiai; kadangi šiuo tikslu bus skirta 500 mln. EUR iš ES biudžeto, papildant pačių valstybių narių investicijas; kadangi tikimasi, kad 2023 m. patvirtinus galutinį Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis EDIRPA Komisija pateiks reglamentą, kuriuo būtų sukurta Europos investicijų gynybos srityje programa ir nustatomos sąlygos valstybėms narėms vykdyti bendrus viešuosius pirkimus, naudojantis atleidimu nuo PVM ir ES finansine parama; kadangi gynybos politika toliau yra pagrindinė valstybių narių kompetencija; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl pramonės susiskaidymo pagal valstybių sienas plėtojant Europos karinius pajėgumus ir vykdant viešuosius pirkimus šioje srityje kasmet išleidžiama 25–100 mlrd. EUR ir daromas didelis poveikis bendram gynybos sektoriaus konkurencingumui; kadangi valstybės narės 2020 m. bendrai įsigijo tik apie 11 proc. visos savo įrangos, o 2021 m. – 8 proc., nepaisant bendro finansavimo pagal iš ES biudžeto finansuojamas programas, pvz., gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosius veiksmus ir Europos gynybos pramonės plėtros programą (EGPPP), ir nepaisant jų įsipareigojimo pasiekti, kad 35 proc. viešųjų pirkimų būtų bendradarbiaujamieji; kadangi nuo 1999 m. iki 2021 m. bendros ES gynybos išlaidos padidėjo 20 proc., o JAV – 66 proc., Rusijoje – 292 proc. ir Kinijoje – 592 proc.; kadangi valstybės narės susitarė dėl didesnių ir geresnių išlaidų gynybos srityje, kurios visų pirma turėtų būti skiriamos bendradarbiavimo iniciatyvoms ir suderintos su ES NATO narių gynybos išlaidų įsipareigojimais; kadangi ES reikia toliau skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas saugumo ir gynybos srityje; kadangi jau daugiau nei 20 metų ES siekia tapti pajėgia veikėja saugumo srityje, tačiau rezultatai pajėgumų, sąveikumo ir ekonomiškai efektyvaus bendradarbiavimo srityje tebėra gana riboti, nepaisant to, kad sukurtos įvairios struktūros ir procesai, pavyzdžiui, Europos gynybos agentūra, Pajėgumų plėtojimo planas, nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO), Karinių misijų planavimo ir vykdymo centras (MPCC) ir suderinta metinė peržiūra gynybos srityje (CARD); kadangi nuo 2017 m. iš viso pradėtas įgyvendinti 61 PESCO projektas, tačiau nė viename iš jų nepasiekta apčiuopiamų rezultatų; kadangi Komisija ir EIVT pasiūlė nustatyti Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktą (EDIRPA) – trumpalaikę ES priemonę, kuria siekiama skatinti bendradarbiaujamuosius viešuosius pirkimus, kad būtų patenkinti svarbiausi mūsų poreikiai; kadangi šiuo tikslu bus skirta 500 mln. EUR iš ES biudžeto, papildant pačių valstybių narių investicijas; kadangi tikimasi, kad 2023 m. patvirtinus galutinį Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis EDIRPA Komisija pateiks reglamentą, kuriuo būtų sukurta Europos investicijų gynybos srityje programa ir nustatomos sąlygos valstybėms narėms vykdyti bendrus viešuosius pirkimus, naudojantis atleidimu nuo PVM ir ES finansine parama; kadangi gynybos politika toliau yra pagrindinė valstybių narių kompetencija;

| N. | kadangi pagal BSGP vykdoma 12 civilinių misijų ir 8 karinės operacijos, o trijuose žemynuose dislokuota apie 5 000 darbuotojų; kadangi tik trys iš jų yra operacijos, kurioms suteikti vykdomieji įgaliojimai (ATALANTA, Europos Sąjungos karinė operacija Viduržemio jūroje IRINI (EUNAVFOR MED IRINI), EUFOR ALTHEA); kadangi BSGP misijos ir operacijos nukenčia dėl lėto sprendimų priėmimo proceso ir pernelyg didelio Tarybos mikrovaldymo, o padėtį dar labiau apsunkina nepakankamas mokymo veiklos ir karinės įrangos teikimo partneriams koordinavimas; kadangi bendras valstybių narių dislokuotų darbuotojų skaičius pastaraisiais metais nuolat mažėjo, o misijos ir operacijos nuolat patiria stygių dėl to, kad valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų skirti pakankamai karinio ar civilinio personalo; kadangi tokie operacijų trūkumai kenkia bendram BSGP misijų ir operacijų veiksmingumui; kadangi BSGP misijos ir operacijos labai sustiprina Europos kaimyninių šalių atsparumą ir stabilumą; kadangi susitarimas dėl civilinių BSGP pajėgumų yra pagrindinė priemonė civiliniams BSGP pajėgumams stiprinti; kadangi ES BSGP misijos ir operacijos dažnai tampa hibridinių grėsmių, įskaitant dezinformaciją, taikiniu, o tai kelia pavojų jų veiksmingumui stabilizuojant šalį, kurioje jos dislokuotos, ir vietoj to didina jau egzistavusį nestabilumą, kuris yra naudingas tik piktavališkoms trečiosioms valstybėms; kadangi vykdant operaciją EUFOR ALTHEA siekiama garantuoti Deitono susitarimų, sudarytų 1995 m., taikymą ir ji vis dar atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant Bosnijos ir Hercegovinos bei regiono saugumą ir stabilumą; kadangi JT Saugumo Taryba pratęsė EUFOR ALTHEA įgaliojimus dar vieniems metams; kadangi EUFOR ALTHEA pratęsimas geriausiai atitinka Bosnijos ir Hercegovinos bei regiono interesus; kadangi ES sienų valdymo pagalbos misija Libijoje ir EUNAVFOR MED IRINI prisideda prie tvarios taikos, saugumo ir stabilumo, įgyvendindamos JT Saugumo Tarybos Libijai nustatytą ginklų embargą, ir kovoja su neteisėta prekyba ginklais bei žmonėmis; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal BSGP vykdoma 12 civilinių misijų ir 8 karinės operacijos, o trijuose žemynuose dislokuota apie 5 000 darbuotojų; kadangi tik trys iš jų yra operacijos, kurioms suteikti vykdomieji įgaliojimai (ATALANTA, Europos Sąjungos karinė operacija Viduržemio jūroje IRINI (EUNAVFOR MED IRINI), EUFOR ALTHEA); kadangi BSGP misijos ir operacijos nukenčia dėl lėto sprendimų priėmimo proceso ir pernelyg didelio Tarybos mikrovaldymo, o padėtį dar labiau apsunkina nepakankamas mokymo veiklos ir karinės įrangos teikimo partneriams koordinavimas; kadangi bendras valstybių narių dislokuotų darbuotojų skaičius pastaraisiais metais nuolat mažėjo, o misijos ir operacijos nuolat patiria stygių dėl to, kad valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų skirti pakankamai karinio ar civilinio personalo; kadangi tokie operacijų trūkumai kenkia bendram BSGP misijų ir operacijų veiksmingumui; kadangi BSGP misijos ir operacijos labai sustiprina Europos kaimyninių šalių atsparumą ir stabilumą; kadangi susitarimas dėl civilinių BSGP pajėgumų yra pagrindinė priemonė civiliniams BSGP pajėgumams stiprinti; kadangi ES BSGP misijos ir operacijos dažnai tampa hibridinių grėsmių, įskaitant dezinformaciją, taikiniu, o tai kelia pavojų jų veiksmingumui stabilizuojant šalį, kurioje jos dislokuotos, ir vietoj to didina jau egzistavusį nestabilumą, kuris yra naudingas tik piktavališkoms trečiosioms valstybėms; kadangi vykdant operaciją EUFOR ALTHEA siekiama garantuoti Deitono susitarimų, sudarytų 1995 m., taikymą ir ji vis dar atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant Bosnijos ir Hercegovinos bei regiono saugumą ir stabilumą; kadangi JT Saugumo Taryba pratęsė EUFOR ALTHEA įgaliojimus dar vieniems metams; kadangi EUFOR ALTHEA pratęsimas geriausiai atitinka Bosnijos ir Hercegovinos bei regiono interesus; kadangi ES sienų valdymo pagalbos misija Libijoje ir EUNAVFOR MED IRINI prisideda prie tvarios taikos, saugumo ir stabilumo, įgyvendindamos JT Saugumo Tarybos Libijai nustatytą ginklų embargą, ir kovoja su neteisėta prekyba ginklais bei žmonėmis;

| O. | kadangi konfliktai daro neproporcingai didelį poveikį moterims ir mergaitėms ir, be kita ko, didina smurtą dėl lyties, kaip rodo ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą; kadangi reikia skatinti ir stiprinti moterų dalyvavimą taikos palaikymo ir karinėse operacijose; kadangi moterys sudaro 24 proc. civilinių BSGP misijų ir tik 5 proc. karinių misijų bei 6 proc. karinių operacijų dalyvių (31); kadangi, atsižvelgiant į lyčių lygybės ir moterų indėlio į taikos procesus svarbą, nepaprastai svarbu įtraukti lyčių aspektą į ES saugumo ir gynybos politiką; |
| --- | --- |

O.

kadangi konfliktai daro neproporcingai didelį poveikį moterims ir mergaitėms ir, be kita ko, didina smurtą dėl lyties, kaip rodo ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą; kadangi reikia skatinti ir stiprinti moterų dalyvavimą taikos palaikymo ir karinėse operacijose; kadangi moterys sudaro 24 proc. civilinių BSGP misijų ir tik 5 proc. karinių misijų bei 6 proc. karinių operacijų dalyvių (31); kadangi, atsižvelgiant į lyčių lygybės ir moterų indėlio į taikos procesus svarbą, nepaprastai svarbu įtraukti lyčių aspektą į ES saugumo ir gynybos politiką;

| P. | kadangi partnerystės saugumo ir gynybos srityje, taip pat tvarus bendradarbiavimas saugumo ir gynybos srityje yra esminės priemonės remiant ES siekį tapti pasaulinio masto veikėja; kadangi ES ir NATO bendradarbiavimas ir kitos partnerystės, pvz., su Jungtinėmis Tautomis, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Jungtine Karalyste, Kanada, Norvegija, Ukraina, Sakartvelu, Vakarų Balkanų šalimis, Japonija, Australija, taip pat Afrikos Sąjunga bei tam tikromis Afrikos šalimis, yra neatskiriamas BSGP ramstis; |
| --- | --- |

P.

kadangi partnerystės saugumo ir gynybos srityje, taip pat tvarus bendradarbiavimas saugumo ir gynybos srityje yra esminės priemonės remiant ES siekį tapti pasaulinio masto veikėja; kadangi ES ir NATO bendradarbiavimas ir kitos partnerystės, pvz., su Jungtinėmis Tautomis, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Jungtine Karalyste, Kanada, Norvegija, Ukraina, Sakartvelu, Vakarų Balkanų šalimis, Japonija, Australija, taip pat Afrikos Sąjunga bei tam tikromis Afrikos šalimis, yra neatskiriamas BSGP ramstis;

| Q. | kadangi kultūros paveldas – nuo tautų tapatybės neatsiejamos istorijos liudijimas – yra visuotinis ir tarptautinė bendruomenė turi jį saugoti ir išsaugoti ateities kartoms; kadangi kultūrų įvairovė atlieka svarbų vaidmenį skatinant konfliktų prevenciją, susitaikymą ir kovą su ekstremizmu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi kultūros paveldas – nuo tautų tapatybės neatsiejamos istorijos liudijimas – yra visuotinis ir tarptautinė bendruomenė turi jį saugoti ir išsaugoti ateities kartoms; kadangi kultūrų įvairovė atlieka svarbų vaidmenį skatinant konfliktų prevenciją, susitaikymą ir kovą su ekstremizmu;

| R. | kadangi duomenys ir naujos technologijos, pavyzdžiui, dirbtinis intelektas, tampa vis svarbesni siekiant išsaugoti karinį konkurencingumą ir naudojami kuriant naujus ar sustiprintus karinius pajėgumus, pvz., dirbtinį intelektą naudojančius kibernetinius ginklus, bepiločius orlaivius ir autonominius ar pusiau autonominius ginklus bei transporto priemones, taip pat žvalgybos ir informuotumo apie padėtį priemones – visi jie turi transformuojamąjį poveikį karinėms operacijoms bei strategijai; |
| --- | --- |

R.

kadangi duomenys ir naujos technologijos, pavyzdžiui, dirbtinis intelektas, tampa vis svarbesni siekiant išsaugoti karinį konkurencingumą ir naudojami kuriant naujus ar sustiprintus karinius pajėgumus, pvz., dirbtinį intelektą naudojančius kibernetinius ginklus, bepiločius orlaivius ir autonominius ar pusiau autonominius ginklus bei transporto priemones, taip pat žvalgybos ir informuotumo apie padėtį priemones – visi jie turi transformuojamąjį poveikį karinėms operacijoms bei strategijai;

| S. | kadangi aktyvus Parlamento vaidmuo formuojant BSGP politiką stiprina ES demokratinius pagrindus; kadangi Parlamentas gali teisėtai vykdyti politinę vykdomosios valdžios kontrolę ir priežiūrą ES lygmeniu; kadangi stokojama formalių tikrinimo įgaliojimų Europos taikos priemonės ir Europos gynybos fondo atžvilgiu; kadangi jau parodyta, kad Parlamento diplomatija yra papildoma strateginės komunikacijos stiprinimo, BSGP misijų bei operacijų matomumo ir veiksmingumo didinimo priemonė; |
| --- | --- |

S.

kadangi aktyvus Parlamento vaidmuo formuojant BSGP politiką stiprina ES demokratinius pagrindus; kadangi Parlamentas gali teisėtai vykdyti politinę vykdomosios valdžios kontrolę ir priežiūrą ES lygmeniu; kadangi stokojama formalių tikrinimo įgaliojimų Europos taikos priemonės ir Europos gynybos fondo atžvilgiu; kadangi jau parodyta, kad Parlamento diplomatija yra papildoma strateginės komunikacijos stiprinimo, BSGP misijų bei operacijų matomumo ir veiksmingumo didinimo priemonė;

Postūmio panaudojimas siekiant sustiprinti BSGP

| 1. | atkreipia dėmesį į dramatišką Europos saugumo pablogėjimą, kurį lėmė Rusijos nepateisinama, neišprovokuota ir neteisėta karinė agresija prieš Ukrainą; pabrėžia, kad dėl šios padėties ES turi stiprinti savo strateginį savarankiškumą ir bendras pastangas, kad būtų užtikrinti būtini gynybos pajėgumai ir parodytas didesnis noras toliau vieningai veikti ir taip garantuoti saugumą, kurio tikisi ES piliečiai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia precedento neturintį vieningą ES atsaką į Rusijos karą prieš Ukrainą, įskaitant karinės įrangos tiekimą pagal Europos taikos priemonę; toliau yra įsipareigojęs remti Ukrainos vykdomą savo teritorinio vientisumo, suverenumo ir Europos vertybių gynybą; ragina ES didinti ir spartinti savo pastangas ir teikti Ukrainai būtiną finansinę, humanitarinę ir karinę pagalbą bei įrangą, įskaitant letalinę įrangą ir visų pirma sunkiąją ginkluotę, įskaitant tankus „Leopard“ ir šiuolaikines oro gynybos sistemas, kurių reikia šiam karui laimėti; labai palankiai vertina Tarybos sprendimą įsteigti, kaip anksčiau ragino Parlamentas, karinės pagalbos misiją Ukrainai remti (EUMAM Ukraine), kurios tikslas – stiprinti Ukrainos ginkluotųjų pajėgų karinius pajėgumus veiksmingai vykdyti karines operacijas, kad Ukraina galėtų ginti savo teritorinį vientisumą laikantis tarptautiniu mastu pripažintų sienų, veiksmingai naudotis savo suverenitetu ir apsaugoti civilius gyventojus; ragina valstybes nares paspartinti savo karinę pagalbą Ukrainai, ypač ginklų tiekimą, reaguojant į aiškiai nustatytus poreikius; atsižvelgdamas į tai, ragina Vokietijos kanclerį O. Scholzą inicijuoti atitinkamų Europos šalių Europos konsorciumą, kad į Ukrainą būtų galima nedelsiant pristatyti pagrindinius kovinius tankus „Leopard 2“; ragina ES ir jos valstybes nares padėti Ukrainai didinti savo gebėjimą atkurti savo pajėgas ir veiksmingai vykdyti operacijas, siekiant padėti šaliai atkurti savo teritorinį vientisumą ir veiksmingai naudotis savo suverenitetu, apsaugoti civilius gyventojus ir atgrasyti Rusiją nuo karinių puolimų bei reaguoti į juos; ragina nustatyti tolesnes sankcijas asmenims, subjektams ir įstaigoms, atsakingiems už įvairius prieš Ukrainą įvykdytus nusikaltimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtinas valstybių narių solidarumas, ypač su tomis valstybėmis narėmis, kurios dėl savo geografinės padėties tiesiogiai susiduria su įvairiomis neišvengiamomis grėsmėmis ir sunkumais sausumoje, jūroje ir ore; šiuo atžvilgiu visapusiškai remia pastangas įgyvendinti ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kuo griežčiausiai smerkia Rusijos įvykdytą neteisėtą Krymo ir keturių Ukrainos sričių – Luhansko, Donecko, Zaporižios ir Chersono – aneksiją ir smerkia Rusijos grasinimus panaudoti branduolinius ginklus; pabrėžia, kad ribojamųjų priemonių Rusijai įgyvendinimo užtikrinimas tebėra vienas iš pagrindinių ES priemonių, kuriomis siekiama atremti Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą, rinkinio elementų; palankiai vertina Komisijos aštuntąjį ribojamųjų priemonių paketą, kuriuo reaguojama į Ukrainos regionuose surengtus neteisėtus referendumus, Rusijos šauktinių mobilizaciją ir V. Putino grasinimą panaudoti branduolinį ginklą, ir teigiamai vertina tai, kad rengiamas devintasis paketas; pabrėžia, kad nebaudžiamumas po 2008 m. įsiveržimo į Gruziją yra vienas iš veiksnių, lėmusių Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina ES ir valstybes nares gerokai sumažinti atotrūkį tarp pasiūlytos ir iš tikrųjų teikiamos karinės pagalbos Ukrainai; ragina jas įveikti politines kliūtis, trukdančias tiekti Ukrainai pakankamą tolimojo nuotolio raketų, tankų ir šarvuotų transporto priemonių kiekį, kad būtų galima paremti pradedamus platesnio masto kontrapuolimo veiksmus; ragina ES ir jos partnerius, bendradarbiaujant su Ukraina, pradėti vidutinės trukmės ir ilgalaikį planavimą siekiant įvertinti galimus pokyčius mūšio lauke ir numatyti galimą ginklų ir šaudmenų poreikį, taip pat galimos pagalbos kryptį ir apimtį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | labai palankiai vertina tai, kad toliau teikiama svarbi karinė parama siekiant stiprinti Ukrainos oro gynybos ir pėstininkų pajėgumus; ragina ES ir NATO nares didinti savo karinę pagalbą, visų pirma tiekiant reikiamą sunkiąją ginkluotę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra labai sukrėstas dėl to, kad Rusijai pradėjus neteisėtą agresijos karą prieš Ukrainą kelios Ukrainos atominės elektrinės buvo užpultos ir okupuotos ir jose nuolat buvo vykdomi karo veiksmai; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Rusijos pajėgos tęsia Zaporižios atominės elektrinės, kuri yra didžiausia atominė elektrinė Europoje, okupaciją ir kad jos darbuotojai (kai kurie iš jų yra laikinai pagrobti) nuolat dirba patirdami okupacinių pajėgų spaudimą; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad elektros energijos tiekimas elektrinei ne kartą buvo nutrauktas dėl kovų elektrinėje ir aplink ją, o tai labai padidino branduolinės katastrofos pavojų; reikalauja nedelsiant išvesti Rusijos karinį personalą iš Zaporižios atominės elektrinės ir teritorijos aplink ją ir sukurti demilitarizuotą zoną aplink elektrinę, pripažįstant, kad kovos veiksmai aplink elektrinę gali sukelti katastrofą, kurios pasekmes sunku įsivaizduoti; primygtinai ragina ES padėti Tarptautinei atominės energijos agentūrai ir kitoms organizacijoms nedelsiant įgyvendinti būtinas branduolinės saugos priemones; ragina ES ir jos valstybes nares, laikantis tarptautinės teisės, skatinti visiškai be išimties uždrausti branduolinės energetikos objektuose arba iš jų vykdomus karinius išpuolius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ES ir valstybes nares apsvarstyti sprendimus, kaip sustiprinti techninės priežiūros, aptarnavimo ir remonto objektus, kad būtų padidintas pataisytos karinės įrangos pakartotinis tiekimas iš šalių partnerių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina naujas ES iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti Europos saugumą ir gynybą, taip pat ES valstybių narių pajėgumus, visų pirma Versalio deklaraciją, Strateginį kelrodį ir bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo būtų skatinami bendri viešieji pirkimai (Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas), kartu pabrėždamas, kad reikia skirti biudžeto išteklių, ypač valstybėse narėse ir padidintuose jų gynybos biudžetuose; pabrėžia, kad reikėtų išnagrinėti galimybę išplėsti Europos gynybos agentūros funkcijas ir atsakomybę ateityje vykdant bendrus viešųjų pirkimų projektus; todėl ragina didinti valstybių narių užmojus investuojant į gynybą ir rengiant bendrus viešuosius pirkimus; palankiai vertina tai, kad Komisija paskelbė, jog pristatys Europos investicijų gynybos srityje programos reglamentą, kai 2023 m. bus baigtas rengti Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas; šiai programai skiriamas biudžetas taip pat turėtų būti gerokai padidintas; pabrėžia, kad tai yra svarbus žingsnis kuriant Europos gynybos sąjungą; ragina suteikti daugiau finansavimo galimybių Europos gynybos pramonei, jei investuojama į bendradarbiavimo projektus ir kuriama pridėtinė vertė; palankiai vertina 2022 m. kovo 10 d. paskelbtą Europos investicijų banko Strateginę Europos saugumo iniciatyvą, kuria siekiama mobilizuoti 6 mlrd. EUR investicijų siekiant remti Europos dvejopo naudojimo saugumo ir gynybos sistemas, ir ragina jį išnagrinėti visas Europos gynybos pramonės bendradarbiavimo projektų finansavimo galimybes, be kita ko, peržiūrint savo taisykles; ragina skirti pakankamą biudžetą visoms Europos gynybos priemonėms, visų pirma Europos gynybos fondui, Kariniam mobilumui, būsimam Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktui ir Europos investicijų gynybos srityje programai, taigi ragina skirti pakankamą biudžetą visoms Europos gynybos priemonėms; atkreipia dėmesį į NATO 2 proc. tikslą, kuris dar kartą patvirtintas 2014 m. rugsėjo mėn. Velse vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime, ir palankiai vertina tai, kad pastaruoju metu dauguma ES NATO valstybių narių priartėjo prie šio tikslo, kuris turėtų būti laikomas minimaliu, tačiau, nepaisant didžiausių grėsmių saugumui per pastaruosius dešimtmečius, iki šiol Europoje jį pasiekė tik kelios – daugiausia Rytų flango – valstybės; vis dėlto pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinius iššūkius, bus būtina toliau investuoti į gynybos sektorių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina naują Strateginio kelrodžio užmojį suteikti Sąjungai viziją, bendrą strateginę gynybos kultūrą ir priemones, kad ji galėtų veiksmingai užtikrinti saugumą, taip pat stiprinti ES saugumą ir gynybą didinant ES atsparumą ir pajėgumus bei gebėjimą reaguoti, kad ji galėtų greitai imtis veiksmų siekdama apginti mūsų interesus, principus ir vertybes bei apsaugoti ES ir jos piliečius; palankiai vertina tai, kad Strateginiame kelrodyje prisiimtas tvirtas įsipareigojimas skatinti ir stiprinti žmogiškąjį saugumą visoje BSGP; primena, kad Strateginis kelrodis turi būti dinamiškas procesas, kuris turi būti reguliariai atnaujinamas ir pritaikomas remiantis bendra grėsmių analize; mano, kad Strateginis kelrodis yra svarbus postūmis, galintis suteikti reikiamą impulsą kuriant tikrą Europos gynybos sąjungą, remiantis ES integruotu požiūriu, kad ES galėtų veikti kaip pajėgi saugumo veikėja ir patikima partnerė; ragina laiku ir operatyviai įgyvendinti maždaug 80 konkrečių veiksmų ir juos reguliariai atnaujinti kartu vykdant ES grėsmių analizę; pabrėžia, kad ši bendra grėsmių analizė sustiprins ES strateginę kultūrą, taip pat suteiks gaires, kaip nustatyti politikos tikslų prioritetus ir atlikti reikiamus pakeitimus saugumo ir gynybos srityje; palankiai vertina tai, kad Strateginiame kelrodyje ypatingas dėmesys skiriamas Rytų Europos partnerėms, ir ragina ES stiprinti bendradarbiavimą saugumo srityje su Ukraina, Sakartvelu ir Moldovos Respublika, ypač tokiose srityse, kaip kibernetinis saugumas ir kova su hibridinėmis grėsmėmis bei dezinformacija; pažymi, kad reaguojant į naujus išorės saugumo klausimus, su kuriais susiduria ES ir jos valstybės narės, visų pirma reikia patvirtinti ir įgyvendinti pajėgumus vietoje, kurie padėtų geriau įvertinti krizines situacijas, greičiau priimti sprendimus ir ryžtingiau imtis veiksmų; ragina šiame procese užtikrinti nuolatinę visų valstybių narių ir ES institucijų politinę valią siekiant garantuoti, kad Sąjunga būtų pasirengusi atremti įvairias karines ir nekarines grėsmes; pakartoja raginimą glaudžiau bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Jungtinėmis Tautomis, Afrikos Sąjunga ir jos taikos palaikymo misijomis bendrose operacijų veiksmų vietose, bet jomis neapsiribojant, ir ESBO saugumo klausimais; ragina EIVT reguliariai teikti Saugumo ir gynybos pakomitečiui išsamias Strateginio kelrodžio įgyvendinimo ataskaitas; pabrėžia, kad svarbu, jog pilietinė visuomenė prasmingai dalyvautų formuojant BSGP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | labai palankiai vertina 18 mlrd. EUR paramos paketą, dėl kurio ES susitarė 2022 m. gruodžio mėn., ir mano, kad tai yra tvirtos ES ir jos valstybių narių paramos Ukrainai patvirtinimas ir galingas įrodymas, kad ši parama bus teikiama tol, kol ji bus reikalinga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. buvo plačiai naudojama Europos taikos priemonė siekiant padėti partneriams užkirsti kelią konfliktams, išsaugoti taiką ir stiprinti tarptautinį saugumą bei stabilumą; ragina valstybes nares padidinti Europos taikos priemonės biudžetą, kad ES galėtų stiprinti Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo atsparumą bei gynybos pajėgumus; primena, kad reikia užtikrinti, jog pagal Europos taikos priemonę teikiama karinė pagalba bei ginklų tiekimas turi atitikti didėjančius operatyvinius Ukrainos ginkluotųjų pajėgų reikalavimus, kartu visapusiškai laikantis ES bendrosios pozicijos dėl ginklų eksporto, tarptautinės žmogaus teisių teisės ir humanitarinės teisės, taip pat užtikrinant tinkamą skaidrumą bei atskaitomybę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES remti Kijevo saugumo susitarimo principus kaip neatidėliotiną laikiną sprendimą dėl Ukrainos saugumo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina 2022 m. gruodžio mėn. Tarybos sprendimą padidinti Europos taikos priemonės biudžetą ir ragina skubiai jį įgyvendinti, tačiau pabrėžia, kad šio padidinimo tikriausiai nepakaks, todėl pakartoja, kad reikia toliau didinti Europos taikos priemonės viršutinę ribą ir sukurti atskirą šios priemonės finansinį paketą Ukrainai, kuriuo būtų užtikrinta tinkama parama šiai šaliai; pabrėžia, kad reikia užtikrinti Afrikos partneriams teikiamos paramos tęstinumą, atsižvelgiant į žemyno patiriamų krizių skaičių, ir nepamiršti kitų prioritetinių regionų, įskaitant mūsų artimiausias kaimynines šalis; ragina gerokai padidinti karinę paramą visais jos aspektais, įskaitant mokymą ir keitimąsi informacija su kitomis ypač pažeidžiamomis šalimis, pvz., Moldovos Respublika, Sakartvelu ir Vakarų Balkanų šalimis; ragina, kad visa Europos taikos priemonės parama įrangos tiekimui taip pat būtų prisidedama prie Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės (EGTPB) stiprinimo ir, kai tai susiję su Europos suverenitetu, ji būtų teikiama koordinuojant veiksmus su visais ES partneriais, įskaitant NATO, kad būtų padidintas veiksmingumas ir išvengta nereikalingo dubliavimosi; pakartoja, kad Europos taikos priemone taip pat sudaroma finansuoti BSGP karinių operacijų bendrąsias išlaidas; pritaria Strateginiam kelrodžiui, pagal kurį bendrųjų išlaidų aprėptis gali būti išplėsta, kad būtų galima plačiau naudoti Europos taikos priemonę ir skatinti kurti pajėgas BSGP karinėms misijoms bei operacijoms; ragina veiksmingai vertinti Europos taikos priemonės pagalbos priemonių įgyvendinimą ir jų poveikį konfliktų dinamikai šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | akcentuoja PESCO svarbą gerinant ES gynybos pajėgumus; apgailestauja, kad valstybės narės vis dar nevisapusiškai naudojasi PESCO sistema ir kad įgyvendinimo pažanga vis dar gerokai atsilieka nuo lūkesčių; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį ir valstybes nares atlikti išsamią PESCO projektų rezultatų ir jų perspektyvų peržiūrą, kuri taip pat turėtų apimti galimybę sujungti, pergrupuoti ar net nutraukti projektus, kuriuos įgyvendinant nedaroma pakankama pažanga, ir nukreipti pastangas į nedidelį skaičių prioritetinių projektų, kuriais siekiama konkrečių veiksmų, kaip nurodyta Strateginiame kelrodyje; labai apgailestauja, kad Parlamentas negali tinkamai tikrinti PESCO projektų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina informuotumui apie padėtį ir strateginiam prognozavimui, kurie paremti žvalgybos duomenimis grindžiamais pajėgumais, teikiamą svarbą Strateginiame kelrodyje; pabrėžia tikslios ir savalaikės žvalgybos informacijos svarbą siekiant veiksmingo ES sprendimų priėmimo ir krizių valdymo, taip pat poreikį gerokai sustiprinti keitimąsi žvalgybos duomenimis ir bendradarbiavimą tarp valstybių narių, be kita ko, Sąjungos lygmeniu, ir su bendraminčiais partneriais; ragina prireikus sukurti žvalgybos padalinius BSGP misijose ir operacijose, kurie teiktų informaciją ES žvalgybos ir situacijų centrui (EU INTCEN), ES kariniam štabui, Karinių misijų planavimo ir vykdymo centrui (MPCC) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centrui (CPCC); ragina visas BSGP misijas ir operacijas stiprinti bendradarbiavimą bei keitimąsi informacija su EU INTCEN, ES kariniu štabu, MPCC ir CPCC; pabrėžia saugių ryšių svarbą siekiant užtikrinti patikimą žvalgybos informaciją; ragina užtikrinti nuolatinį žvalgybos duomenų srautą iš valstybių narių į ES užsienio reikalų ir saugumo klausimais, kylančiais už Sąjungos ribų; ragina stiprinti EU INTCEN ir EIVT reagavimo į krizes centrą didinant jų išteklius ir pajėgumus, kad valstybės narės galėtų saugiai dalytis žvalgybos informacija, formuoti bendrą strateginę kultūrą ir teikti strateginę informaciją siekiant geriau numatyti krizes ES viduje bei už jos ribų ir į jas reaguoti; atkreipia dėmesį į svarbų Europos Sąjungos palydovų centro (SATCEN) atliekamą darbą ir pabrėžia, kad ES privalo turėti pakankamai išteklių palydovinio vaizdo ir žvalgybos duomenų rinkimo srityse, visų pirma siekiant teikti didelės skiriamosios gebos palydovinius vaizdus remiant BSGP misijas ir operacijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad reikia iš esmės sustiprinti visos visuomenės dėmesį atsparumui ir reagavimui į hibridines grėsmes; ragina užtikrinti esamų Sąjungos priemonių veikimą, kad jomis būtų galima veiksmingiau prisidėti prie hibridinių grėsmių prevencijos ir kovos su jomis; palankiai vertina bendrą komunikatą dėl ES kibernetinės gynybos politikos ir sprendimą parengti ES hibridinių priemonių rinkinį, skirtą koordinuotam reagavimui į hibridines kampanijas; ragina ES ir jos valstybes nares gerinti savo gebėjimus nustatyti hibridines grėsmes; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ES kibernetinės gynybos politiką ir pajėgumus, įskaitant greitojo reagavimo į kibernetines grėsmes grupių kūrimą; pabrėžia, kad reikia kovoti su neigiama dezinformacija ir propaganda; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti EIVT turtui, patalpoms ir veiklai užsienyje, taip pat ES darbuotojų, deleguotų į nedemokratines represinio režimo šalis, saugumui; pakartoja, kad reikia skubiai plėtoti jų strateginės komunikacijos pajėgumus, įskaitant saugias ryšių sistemas ir greitojo reagavimo pajėgumus; pabrėžia, kad reikia, glaudžiai bendradarbiaujant su NATO, padėti Vakarų Balkanų ir Rytų partnerystės šalims partnerėms veiksmingai kovoti su kibernetiniais išpuoliais ir hibridiniu karu; pabrėžia, kad, siekdama kovoti su didėjančiomis grėsmėmis ir gausėjančiais trečiųjų šalių kuriamais antieuropietiškais naratyvais, ES turi dėti daugiau pastangų, kad būtų teikiama parama, mokymai ir stiprinami gebėjimai su bendramintėmis šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina teikti papildomą paramą mokymui ir pajėgumų stiprinimui sienų ir krizių valdymo srityje šalyse, kurios patiria didelius migracijos srautus, įskaitant šalis, susiduriančias su iš Rusijos Federacijos nuo mobilizacijos pradžios bėgančių Rusijos piliečių srautais, sykiu visapusiškai gerbiant jų pagrindines teises, visų pirma valstybėse narėse ir šalyse, kurių teritorijoje vykdomos BSGP misijos ar operacijos; pabrėžia, kad atsparumas skaitmeniniame amžiuje taip pat priklauso nuo to, ar bus sumažinta priklausomybė nuo svarbiausiųjų žaliavų, pvz., retųjų žemių metalų, ypatingos svarbos sudedamųjų dalių, pvz., lustų, ir ypatingos svarbos technologijų, pvz., bepiločių orlaivių ir autonominės karinės įrangos; pabrėžia, kad pusiau autonominiai ir autonominiai bepiločiai orlaiviai vis dažniau naudojami tiek karinėse operacijose, tiek ypatingos svarbos infrastruktūros įrenginių priežiūrai ir saugumui užtikrinti; yra labai susirūpinęs dėl jų tiekimo ir piktavališko naudojimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad priklausomybė nuo totalitarinių ir autoritarinių režimų ypatingos svarbos sektoriuose, įskaitant energetiką, kelia labai didelį pavojų ES saugumui; ragina ES teikti pirmenybę šios priklausomybės mažinimui ir bendradarbiauti su mūsų demokratiniais sąjungininkais siekiant užtikrinti saugias ir atsparias tiekimo grandines; pažymi, kad reikia atlikti išsamų vertinimą ir imtis veiksmų, kad būtų apsaugoti jūroje esantys naftotiekiai ir dujotiekiai, kabeliai ir kiti strateginės infrastruktūros objektai; ragina ES ir jos valstybes nares imtis ryžtingų veiksmų ES energijos rinkoje, kad būtų užtikrintas stabilus energijos tiekimas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti ir apsaugoti nuo diversijų bei užsienio kišimosi ypatingos svarbos Europos infrastruktūrą bei tiekimo grandines, pvz., energetikos, elektros, ryšių, transporto ar pramonės sektoriuose, ir įdiegti veiksmingas stebėsenos bei priežiūros sistemas; smerkia įtariamą dujotiekio „Nord Stream“ sabotažą Baltijos jūroje ir ragina atlikti išsamų tyrimą bei imtis proporcingų atsakomųjų veiksmų; pabrėžia, kad svarbu pirmenybę teikti povandeninės infrastruktūros, pvz., vamzdynų ir optinių skaidulinių kabelių, apsaugai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teigiamai vertina kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires, kuriose pripažįstama, kad klimato kaita yra grėsmę didinantis veiksnys, darantis esminį poveikį mūsų ilgalaikiam saugumui, ir nustatomi konkretūs veiksmai, kaip spręsti vis svarbesnės klimato ir saugumo sąsajos klausimą; rekomenduoja planuojant ir įgyvendinant BSGP misijas bei operacijas atsižvelgti į klimato kaitos poveikį; pabrėžia, kad reikia didinti investicijas į žaliąją gynybą, visų pirma skiriant didesnę karinių ir dvejopo naudojimo technologijų inovacijų dalį visai netaršiems degalams ir karinių orlaivių, laivų bei kitų transporto priemonių varymo sistemoms; pabrėžia, kad vykdant ES išorės ir valstybių narių ginkluotųjų pajėgų veiksmus turėtų būti siekiama sumažinti jų anglies pėdsaką ir taip sušvelninti jų poveikį klimato kaitai ir aplinkai; pakartoja savo raginimą ES laikytis požiūrio, kuris apimtų integruotąjį energijos, anglies dioksido ir aplinkosauginį pėdsaką, įgyvendinant atitinkamus ES fondus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į dėl besikeičiančios aplinkos, didėjančio militarizavimo ir augančio geopolitinio susidomėjimo regionu kylančius saugumo uždavinius Arktyje; pabrėžia, kad ES Arkties politiką reikia įtraukti į BSGP; pabrėžia, kad ES turi veiksmingai bendradarbiauti su NATO, be kita ko, informuotumo apie padėtį srityje; pabrėžia, kad Arktis turi išlikti taikaus bendradarbiavimo teritorija, kartu atsižvelgiant į naujas saugumo realijas, atsiradusias dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, ir įspėja dėl išaugusio šio regiono militarizavimo; ragina ES valstybes nares naudotis PESCO kaip platforma, padedančia skatinti geresnius paieškos ir gelbėjimo mokymus bei pratybas Arktyje, taip pat geresnį ekologinių nelaimių, pvz., naftos išsiliejimo, krizių valdymą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad būtina toliau stiprinti ES, kaip pasaulinio jūrų saugumo užtikrintojos, vaidmenį; palankiai vertina ES jūrų saugumo strategijos peržiūrą ir pabrėžia, kad reikia peržiūrėtą strategiją suderinti su Strateginiu kelrodžiu ir atspindėti naujas galimybes bei naujus iššūkius; mano, kad reikėtų atlikti panašias kitų ES politikos priemonių peržiūras, todėl palankiai vertina būsimą komunikatą dėl kosmoso ir BSGP, kurį tikimasi parengti 2023 m. pradžioje; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į didėjančią geopolitinę įtampą jūroje, ES turi apsaugoti laivybos laisvę ir užtikrinti, kad jos išorės jūrų sienos būtų veiksmingai stebimos siekiant užkirsti kelią neteisėtai veiklai; ragina valstybes nares sustiprinti savo karinių laivynų pajėgumus, siekiant pagerinti ES buvimą ir matomumą jūros sektoriuje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta koordinuoto jūrinio buvimo svarbą, nes jis yra labai svarbi priemonė stiprinant ES įsitraukimą jūrų saugumo srityje visame pasaulyje; pabrėžia bandomojo koordinuoto jūrinio buvimo indėlį Gvinėjos įlankoje mažinant jūrų saugumo incidentus ir palankiai vertina jo pratęsimą iki 2024 m.; palankiai vertina koordinuoto jūrinio buvimo plėtrą apimant Indijos vandenyno šiaurės vakarinę dalį; pabrėžia, koks svarbus yra glaudus bendradarbiavimas su kitoms BSGP operacijoms regione ir papildomieji veiksmai, įskaitant, be kita ko, operaciją EU NAVFOR ATALANTA; remia vertingą BSGP misijų EUBAM Libya ir EUNAVFOR MED IRINI darbą, nes jomis prisidedama prie tvarios taikos, saugumo ir stabilumo; ypač toliau remia pagrindinę operacijos IRINI užduotį – užtikrinti JT Libijai nustatyto ginklų embargo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad būtina nedelsiant gerokai padidinti investicijas į regioninę ir pasaulinę ginklų kontrolę, ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą, visų pirma taikant daugiašalius metodus; pabrėžia, kad būtina užtikrinti didesnį skaidrumą ir konvergenciją nacionaliniu bei Europos lygmenimis ginklų eksporto srityje, visų pirma dėl to, kad numatomas didesnių gynybos išlaidų laikotarpis; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės turi laikytis ES bendrosios pozicijos dėl ginklų eksporto ir pripažinti savo kompetenciją savo gynybos įrangos įsigijimo politikoje; ragina valstybes nares visapusiškai laikytis 2008 m. gruodžio 8 d. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (32), su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2019/1560 (33), ir griežtai įgyvendinti 4 kriterijų dėl regioninio stabilumo bei sustabdyti licencijų išdavimą ginklų eksportui, jei yra aiškus pavojus, kad numatomas gavėjas apskritai gali agresyviai panaudoti ginklus prieš kitą šalį ir konkrečiai – prieš valstybes nares; pripažįsta valstybių narių kompetenciją vykdant viešųjų pirkimų gynybos srityje politiką; pabrėžia, kad svarbu nuodugniai įvertinti prašymus leisti eksportuoti technologijas ir karinę įrangą; apgailestauja dėl Rusijos hipergarsinių raketų naudojimo Ukrainoje ir mano, kad ES turėtų siekti padėti užkirsti kelią tarptautinėms hipergarsinių raketų ginklavimosi varžyboms; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad reikia ginklų eksporto politiką apibrėžti kaip saugumo politikos dalį ir skubiai nustatyti veiksmingą ES lygmens ginklų eksporto politiką, kuria būtų užtikrinta, kad valstybės narės visapusiškai laikytųsi aštuonių teisiškai privalomų ginklų eksporto kriterijų, kad jų nacionalinis eksportas nekeltų regioninės įtampos ir nekenktų kitų valstybių narių, sąjungininkų, partnerių ar visos ES saugumui, kartu visapusiškai remiant teisėtus sąjungininkų ir šalių partnerių, ypač tų, kurių teritorinis vientisumas pažeidžiamas ir kurie naudojasi JT Chartijoje įtvirtinta savigynos teise, saugumo ir gynybos poreikius; |
| --- | --- |

26.

| 27. | dar kartą patvirtina, kad visapusiškai remia ES ir jos valstybių narių įsipareigojimą laikytis Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT); primygtinai tvirtina, jog reikia užtikrinti, kad ES atliktų tvirtą ir konstruktyvų vaidmenį plėtojant ir stiprinant pasaulines taisyklėmis grindžiamas ginklų neplatinimo pastangas; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių dešimtojoje peržiūros konferencijoje nebuvo pasiekta jokių rezultatų dėl Rusijos nenoro pritarti bendram sutarimui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės gali įvertinti sprendimų priėmimo proceso reformą, kad būtų įveiklintas didelis neišnaudotas Sutarčių potencialas, visų pirma aktyvuojant ES sutarties 31 straipsnį, pagal kurį kvalifikuota balsų dauguma būtų taikoma ir su BSGP susijusiose srityse, ir toliau visapusiškai pasinaudojant nuostatomis dėl pereigos ir straipsnių, kuriais stiprinamas ES solidarumas ir savitarpio pagalba krizių atveju bei užtikrinamas ES suverenitetas, taikymo sritimi; siūlo apsvarstyti Sutarčių pakeitimus dėl BSGP, juos aptarti ir dėl jų priimti sprendimus konvente, rengiamame imantis tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities, kuriame turėtų būti sprendžiami šie klausimai: 1) perėjimas nuo vieningo balsavimo prie kvalifikuotos balsų daugumos priimant karinio pobūdžio Tarybos sprendimus, išskyrus 42 straipsnio 7 dalyje numatytą tarpusavio gynybos nuostatą, gynybos klausimais tais atvejais, kai netaikomos nuostatos dėl pereigos, ir tik tuo atveju, jei dislokuojama karinė įranga arba BSGP misijos, kurioms nereikia suteikti vykdomųjų įgaliojimų, 2) nuostatų, kuriomis sudaromos sąlygos bendram gynybos įrangos pirkimui ir kitoms su saugumu susijusioms išlaidoms iš Sąjungos biudžeto, taip pat steigti bendrus ir nuolat dislokuotus tarptautinius karinius padalinius, įskaitant karinio vadovavimo struktūras, įtraukimas į ES sutarties 42 bei 46 straipsnius ir 3) SESV 346 straipsnio persvarstymas siekiant apriboti Europos Sąjungos karinio štabo galimybes nukrypti nuo Viešųjų pirkimų direktyvos nuostatų, taip pat nustatyti reikalavimą, kad Komisija įvertintų tokių nukrypimų pagrindimą ir apie jį praneštų Parlamentui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei valstybes nares išnaudoti visą su BSGP susijusių Sutarties nuostatų potencialą ir rimtai apsvarstyti ES sutarties 44 straipsnio dėl BSGP užduoties vykdymo pavedimo valstybių narių grupei įgyvendinimo tvarką, kad BSGP šioje srityje būtų lankstesnė ir veiksmingesnė, sykiu išlaikant tvirtą kolektyvinį europinį aspektą; pabrėžia, kad svarbu toliau vykdyti pratybas; pabrėžia, kad svarbu toliau į praktiką perkelti ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį dėl savitarpio pagalbos trumpuoju laikotarpiu ir paaiškinti šios nuostatos ir Šiaurės Atlanto sutarties 5 straipsnio suderinamumą atsižvelgiant į tai, kad ne visos ES valstybės narės yra NATO narės; pažymi, kad 42 straipsnio 7 dalies taikymo sąlygos ir reikiamos pagalbos teikimo tvarka niekada nebuvo aiškiai apibrėžtos; pabrėžia, kad Sutarties pakeitimu trečiųjų šalių teroristiniai išpuoliai, hibridiniai išpuoliai, dezinformacijos kampanijos ir ekonominė prievarta galėtų būti apibrėžti kaip elementai, dėl kurių būtų pradėta taikyti ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis; |
| --- | --- |

29.

Pajėgumų stiprinimas sumaniau naudojant didesnes bendras išlaidas

| 30. | palankiai vertina ES siekį stiprinti savo karinius ir civilinius pajėgumus; pabrėžia, kad reikia visapusiškai ir geriau pasinaudoti ES iniciatyvomis ir biudžetais, visų pirma numatytais reglamentais dėl Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto ir Europos investicijų gynybos srityje programos, EGF, PESCO, suderintos metinės peržiūros gynybos srityje ir karinio mobilumo, taip pat susitarimu dėl civilinių BSGP pajėgumų, siekiant panaikinti ypatingos svarbos pajėgumų spragas ir užtikrinti greitą ginkluotųjų pajėgų dislokavimą, papildyti išsekusias atsargas, sumažinti susiskaidymą gynybos viešųjų pirkimų sektoriuje, pasiekti visišką mūsų pajėgų sąveikumą, sustiprinti Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės (EGTPB) tiekimo grandines neleidžiant veikti su valstybe susijusioms įmonėms iš valstybių ne partnerių, kurios gali kelti pavojų EGTPB atsparumui, novatoriškam pobūdžiui ir konkurencingumui dėl galimos eksporto kontrolės arba intelektinės nuosavybės vagysčių naudojant šnipinėjimą; primygtinai ragina kuo labiau suderinti šias iniciatyvas, kad būtų išvengta dubliavimosi ir užtikrintos veiksmingos viešosios investicijos, ypač PESCO ir EGF projektus, kurių sąsajos turi būti išsamiau paaiškintos; palankiai vertina Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijų veiksmų planą ir ragina jį sparčiau įgyvendinti; skatina gynybos sektoriaus technologijas perduoti civiliniam sektoriui; ragina valstybes nares stiprinant ES karinius pajėgumus daugiausia dėmesio skirti karinio personalo poreikiams ir specializuotam mokymui siekiant spręsti kylančias problemas (pvz., klimato kaitos); pabrėžia, kad bet kokia pažanga šioje labai svarbioje srityje taip pat sustiprintų NATO europinį ramstį; mano, kad vertingas ginkluotųjų pajėgų indėlis per COVID-19 pandemiją parodė, kaip svarbu naudoti valstybių narių karinius išteklius ir pajėgumus remiant Sąjungos civilinės saugos mechanizmą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina valstybių narių pranešimus dėl investicijų gynybos srityje planų, kuriais siekiama vykdyti karinius viešuosius pirkimus ir gerinti savo gynybos pajėgas, remiantis EGF modeliu ir kaip akcentuojama bendrame komunikate dėl investicijų gynybos srityje spragų; mano, kad nepaprastai svarbu užpildyti nustatytas investicijų į gynybą spragas, pvz., papildyti atsargas, visų pirma pakeisti sovietinės eros sistemas, stiprinti oro erdvės ir priešraketinės gynybos sistemas, įskaitant diskusijas dėl Europos masto priešraketinės gynybos skydo galimybių, ir ragina užtikrinti ryšį su NATO Europos dangaus skydo iniciatyva, įgyvendinant sistemą Eurodrone, plečiant esamus pagrindinius kovinių tankų ir šarvuotų mašinų pajėgumus, stiprinant Europos laivų statybos pajėgumus ir karines jūrų pajėgas, intensyvinant bendradarbiavimą jūrų srityje siekiant kovoti su hibridinėmis grėsmėmis jūroje nutiestiems kabeliams ir vamzdynams, kurie yra nepaprastai svarbūs Europos energetiniam ir sujungiamumo saugumui, gerinant palydovinį saugų junglumą, investuojant į pramonės partnerystes, kuriomis pirmenybė teikiama bendradarbiavimui su MVĮ bei didesnėms investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP), sykiu prisidedant prie stipresnės Europos kibernetinės gynybos ekosistemos ir plečiant ES karinio judumo programą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad pajėgumų plėtojimo iniciatyvas reikia papildyti bendrų viešųjų pirkimų mechanizmais; pabrėžia, kad Europoje sukurtų ir pagamintų gynybos produktų bendri viešieji pirkimai yra esminė priemonė siekiant veiksmingai naudoti viešąsias lėšas, todėl primygtinai ragina valstybes nares pasinaudoti Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktu siekiant bendrai įsigyti gynybos produktų ir išvengti konkurencijos, palengvinti išlaidų taupymą, stiprinti EGTPB ir skatinti sąveikumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina valstybes nares įsipareigoti gerokai padidinti numatytų bendrų ES viešųjų pirkimų mechanizmų, pvz. Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto ir Europos investicijų gynybos srityje programos, finansavimą suteikiant pakankamai lėšų ir imtis skubių bei visapusiškų veiksmų šioje itin svarbioje srityje, kartu užtikrinant sąveikumą su NATO; mano, kad Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktui taikytinos taisyklės turėtų būti panašios į tas, kurios buvo priimtos Europos gynybos fondo atžvilgiu; primena, kad pagal Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktą ir būsimą Europos investicijų gynybos srityje programą teikiama finansinė parama visų pirma turėtų nešti naudą Europos pramonei; ragina valstybes nares kuo greičiau patvirtinti šią priemonę, kai tik bus baigtos Parlamento, Tarybos ir Komisijos derybos; ragina Tarybą šiai priemonei skirti reikiamą finansinę paramą; mano, kad Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktui taikytinos taisyklės turėtų būti panašios į tas, kurios buvo priimtos Europos gynybos fondo atžvilgiu ir kurios pasiteisino, ypač kalbant apie trečiųjų šalių dalyvavimą; ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant įsigyti ir plėtoti ES suprojektuotus ir pagamintus gynybos pajėgumus; mano, kad vien tik atleidimo nuo PVM nepakaks siekiant užtikrinti, kad būsima Europos investicijų gynybos srityje programa turėtų lemiamą reikšmę remiant EGTPB; ragina Komisiją apsvarstyti įvairius finansinių paskatų mechanizmus EGTPB remti; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei valstybes nares sukurti kitą į biudžetą neįtrauktą finansinę priemonę, pagal kurią būtų sutelktos nacionalinių gynybos biudžetų dalys ir skubiai sprendžiamas viso karinių pajėgumų gyvavimo ciklo ES lygmeniu klausimas, siekiant užtikrinti, kad jie būtų veiksmingai bei efektyviai įgyvendinami, pradedant bendrais moksliniais tyrimais ir plėtra bei bendrais viešaisiais pirkimais ir baigiant bendra priežiūra, mokymais ir tiekimo saugumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad reikia skubiai sukurti tikrą Europos gynybos įrangos rinką; pabrėžia, kad reikia didesnės finansinės paramos ES mokslinių tyrimų ir plėtros pastangoms ir aukštųjų technologijų gynybos sistemų gamybai, kurios priešingu atveju būtų per brangios atskiroms valstybėms narėms, siekiant užtikrinti, kad EGTPB išliktų konkurencinga, galėtų patenkinti realius ginkluotųjų pajėgų poreikius, paklausą ir didėjančius užmojus, prisitaikytų prie kylančių grėsmių ir sumažintų priklausomybę nuo užsienio šalių; atkreipia dėmesį į tai, kad EGF turėtų ne tik plėtoti pajėgumus, bet ir prisidėti konsoliduojant EGTPB; ragina prieš atliekant DFP laikotarpio vidurio peržiūrą atlikti EGF vertinimą, siekiant prireikus padidinti jo biudžetą; ragina kurti tolesnes iniciatyvas, kuriomis būtų didinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas bei inovacijos gynybos ir karinėje pramonėje; ragina toliau plėtoti naujas technologijas, pvz., dirbtinį intelektą ir kvantinę kompiuteriją, glaudžiai susiejant karines ir civilines inovacijas; pabrėžia, kad svarbu mažinti priklausomybę nuo ypatingos svarbos technologijų ir vertės grandinių siekiant geresnių ES operacinių pajėgumų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia teigiamą ekonominį ir technologinį investicijų į gynybos pramonę poveikį; ragina numatyti daugiau pažangesnių investicijų į gynybą siekiant skatinti pramonės subjektų bendradarbiavimą, išlaidų taupymą ir didesnį sąveikumą; dar kartą tvirtina, kad veikiant ES sistemoje būtų galima sumažinti susiskaidymą ir išvengti dubliavimosi; ragina iki galo panaudoti sinergiją su kitomis ES finansinėmis priemonėmis ir sudaryti palankesnes sąlygas gynybos pramonės subjektams gauti privatų finansavimą; primena, kad EGF ir PESCO – nepaprastai svarbūs siekiant kurti tikrą Europos gynybos sąjungą, stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą gynybos srityje; ragina užtikrinti, kad kitos ES politikos priemonės derėtų su ES pastangomis stiprinti gynybos pramonę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina sparčiai peržiūrėti DFP, kad būtų galima skirti reikiamų lėšų ES priemonėms gynybos srityje; atsižvelgdamas į tai, ragina stiprinti EGF; ragina ES įvertinti, kada būtų tinkama tikslinti DFP; pabrėžia, kad ES NATO narės bet kokius papildomus išteklius, numatytus NATO tikslui skirti 2 proc. BVP gynybai pasiekti, turėtų naudoti koordinuotai ir bendradarbiaudamos; ragina stiprinti pramonės subjektų galimybes gauti privatų finansavimą siekiant užtikrinti, kad Europos gynybos pramonė turėtų pakankamai galimybių tvariai naudotis viešuoju ir privačiuoju finansavimu bei investicijomis; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti finansinio produkto, kuriuo siekiama remti investicijas į Europos saugumą, įskaitant gynybos pramonės veiksmus, parametrus; ragina skatinti investicijas į ypatingos svarbos sektorius, pvz., kibernetinį sektorių; |
| --- | --- |

36.

BSGP misijų ir operacijų stiprinimas

| 37. | remia visų civilinių BSGP misijų ir karinių operacijų peržiūrą ir stiprinimą siekiant jas labiau suderinti su realiais atitinkamų šalių poreikiais; pritaria tam, kad būtų gerinamas visų BSGP misijų ir operacijų, ypač tų, kurias paveikė blogėjanti grėsmių aplinka, pajėgų formavimas ir gebėjimų stiprinimas, suteikiant joms tvirtesnius ir lankstesnius įgaliojimus, taip pat reikiamus išteklius, personalą, finansavimą, mokymą, strateginės komunikacijos priemones bei įrangą, kad būtų įvykdyti tikslingesnių misijų uždavinių reikalavimai; pripažįsta, kad siekiant neatsilikti nuo kintančios grėsmių aplinkos reikia užtikrinti veiksmingą mokymą ir operacinius pajėgumus; pabrėžia, kad reikia didinti jų atsparumą ir veiksmingumą sudarant joms sąlygas geriau spręsti hibridinio saugumo problemas, pvz., glaudžiau bendradarbiaujant su kitais ES veikėjais ir teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis, taip pat bendraminčiais partneriais už ES ribų, didinant strateginę komunikaciją bei toliau investuojant į kibernetinės gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, jog svarbu, kad BSGP misijos ir operacijos būtų grindžiamos aiškiu krizės ir konfliktų, į kuriuos ES siekia reaguoti taikydama civilines ir karines priemones, rūšių supratimu, ypač tais atvejais, kai kiti subjektai nenori ar negali įsikišti arba priešiškoje ar nepalankioje aplinkoje; primena, kad bet koks ES dalyvavimas turi būti patikimas vietos ir regioninių valdžios institucijų akyse, ypač dėl to, kad kitos, dažnai piktavališkos šalys noriai įsikiša, kad užpildytų visas spragas; primena, kad misijos turi skirti ypatingą dėmesį konfliktų dinamikai, patikimiems rizikos vertinimo ir mažinimo procesams ir turi apimti labiau poveikiu grindžiamą BSGP intervencijų stebėseną bei vertinimą, taip pat daugiau konsultacijų ir grįžtamosios informacijos mechanizmų; pabrėžia, jog ypač reikia, kad karinėms operacijoms būtų numatytos laikino galiojimo nuostatos, kad būtų sudarytos sąlygos tvariam pasitraukimui; pažymi, kad iš aštuonių dabartinių karinių operacijų tik trims suteikti vykdomieji įgaliojimai; primena, kad bendras ES dalyvavimas Sahelyje ir Somalio pusiasalyje apima šešias civilines misijas ir šešias karines operacijas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina ne vėliau kaip 2023 m. viduryje priimti naują susitarimą dėl civilinių BSGP pajėgumų, kuriame būtų nustatyti tikslai dėl civilinių misijų pobūdžio, skaičiaus ir dydžio, ir ragina iki 2024 m. sukurti civilinių pajėgumų plėtojimo procesą, kaip numatyta Strateginiame kelrodyje; primena, jog nepaprastai svarbu, kad susitarimas dėl civilinių BSGP pajėgumų 2.0 būtų priimtas per pirmąjį 2023 m. pusmetį, siekiant užtikrinti civilinių pajėgumų plėtojimo proceso tęstinumą; ragina EIVT persvarstyti susitarimus dėl dalyvavimo su trečiosiomis šalimis, siekiant sustiprinti jų dalyvavimą BSGP misijose; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad reikia skubiai įsteigti Karinių misijų planavimo ir vykdymo centrą (MPCC), kuris būtų tinkamiausia ES karinių operacijų vadovavimo ir kontrolės struktūra, visų pirma atsižvelgiant į būsimų greitojo dislokavimo pajėgumų naudojimą; reikalauja, kad jo visiškas operacinis pajėgumas būtų pasiektas nedelsiant, laikantis 2018 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadų, kuriose numatytas 2020 m. terminas; taip pat reikalauja, kad MPCC darbuotojų skaičius būtų gerokai padidintas iki 250; mano, kad vienas iš keturių esamų nacionalinių operacijų štabų turėtų būti projektuojamas kaip atsarginis variantas; pakartoja savo raginimą sudaryti sąlygas saugiai keistis įslaptinta informacija, be kita ko, su valstybėmis narėmis ir BSGP misijomis ar operacijomis; pabrėžia, kad MPCC visas karines misijas turi planuoti ir vykdyti pagal aiškią pavaldumo tvarką ir jam reikia suteikti reikiamą personalą, lėšas ir infrastruktūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą reikia dar sparčiau daryti pažangą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | yra susirūpinęs dėl didėjančio manipuliavimo informacija, dezinformacijos ir hibridinių grėsmių bei išpuolių, kuriuos kelia bei vykdo visų pirma Rusija ir Kinija, tačiau taip pat ir kiti subjektai, darantys tiesioginę įtaką kai kuriems veiksmų teatrams ir BSGP misijoms bei operacijoms; pabrėžia, kad ES turi stiprinti bendradarbiavimą su bendramintėmis šalimis partnerėmis ir kartu su jomis teikti paramą, mokymus ir stiprinti gebėjimus, kad būtų kovojama su priešišku užsienio subjektų manipuliavimu informacija ir kišimusi; ragina EIVT imtis konkrečių veiksmų siekiant remti BSGP misijas ir operacijas, kuriomis kovojama su dezinformacija bei propaganda, taip pat stiprinti Strateginės komunikacijos padalinio, įskaitant jo darbo grupes, pajėgumus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | yra susirūpinęs dėl nuolatinės struktūrinės problemos – užtikrinti, kad BSGP misijos ir operacijos būtų visiškai aprūpintos darbuotojais; primygtinai ragina valstybes nares laikytis savo sprendimų pradėti misijas ir operacijas, skiriant reikiamą personalą; primena, kad Strateginiame kelrodyje pabrėžiama, jog BSGP misijoms ir operacijoms vykdyti reikalingas geriau parengtas personalas; primygtinai ragina visas valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus, kad jų faktinis dalyvavimas atitiktų jų užmojus; primygtinai ragina ES suteikti misijose ir operacijose dalyvaujančiam personalui tinkamą įrangą ir mokymus; primygtinai ragina valstybes nares atsižvelgti į karinio personalo socialines bei darbo teises, kai jie mokomi ir dislokuojami kartu pagal ES sistemą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymo dėl greitojo dislokavimo pajėgumų, įtvirtinto Strateginiame kelrodyje, svarbą ES saugumo ir gynybos architektūrai, ragina kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. jį įgyvendinti, siekiant užtikrinti gebėjimą greitai ir ryžtingai reaguoti krizių metu ir tarnauti ES piliečiams, juos apsaugoti ir ginti jų interesus bei vertybes visame pasaulyje; ragina valstybes nares įsipareigoti iki 2025 m. iš esmės sumažinti strateginių įgalinančių priemonių, visų pirma susijusių su greitojo dislokavimo pajėgumais, kritines spragas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad lyčių lygybė ir moterų teisės turi būti pagrindinės saugumo ir gynybos priemonių sudedamosios dalys; griežtai smerkia karo nusikaltimus prieš civilius gyventojus, įskaitant kaip karo ginklą naudojamą seksualinį smurtą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei valstybes nares paspartinti su lyčių aspektu susijusių įsipareigojimų pagal Strateginį kelrodį įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas lyčių aspekto integravimas; pabrėžia kibernetinio saugumo priemonių svarbą siekiant stebėti prekybą nuo konflikto nukentėjusiomis moterimis ir užkirsti jai kelią; ragina valstybes nares savo gynybos pajėgose sumažinti karjeros kliūtis moterims; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad moterims dalyvaujant BSGP misijose ir operacijose didinamas jų veiksmingumas ir propaguojamas ES, kaip vyrų ir moterų lygių teisių gynėjos visame pasaulyje, patikimumas, kartu primena Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (ILLVP III) (2020–2024 m.), kuriame reikalaujama sistemingai integruoti lyčių aspektą į visas ES politikos priemones ir išorės veiksmus, įskaitant BSGP; primygtinai ragina EIVT visų pirma skatinti didinti moterų skaičių BSGP karinėse operacijose ir užtikrinti geresnę BSGP misijų ir operacijų personalo bei vadovybės lyčių pusiausvyrą; laikosi nuomonės, kad nepaprastai svarbu visose BSGP misijose ir operacijose visiškai netoleruoti seksualinio priekabiavimo ir priekabiavimo dėl lyties bei seksualinio išnaudojimo; akcentuoja svarbų patarėjų lyčių klausimais darbą BSGP misijose ir operacijose ir poreikį juos finansuoti; ragina užtikrinti BSGP misijų ir operacijų bendradarbiavimą su Europos lyčių lygybės institutu; ragina EIVT teikti Saugumo ir gynybos (SEDE) pakomitečiui su lytimis susijusių veiksmų pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripažįsta svarbų jaunimo ir jaunimo organizacijų vaidmenį palaikant ir skatinant taiką bei saugumą; ragina EIVT įsipareigoti sistemingiau integruoti jaunimą į savo Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkę, taip pat siekti parengti ir priimti išsamią strateginę Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkės įgyvendinimo programą; ragina EIVT įtraukti jaunimą kaip partnerius formuojant ir įgyvendinant nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos pastangas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina tai, kad pradėta įgyvendinti vykdymo įgaliojimų neturinti BSGP karinė pagalbos misija Ukrainai remti (EUMAM Ukraine); tikisi, kad ji sudarys sąlygas lanksčiai mokyti Ukrainos ginkluotąsias pajėgas teikiant strategines konsultacijas, vykdymo įgaliojimų neturinčią paramą, stiprinant gebėjimus ir apskritai teikiant karinę paramą siekiant kovoti su Rusijos agresija bei padėti išlaisvinti okupuotus Ukrainos regionus; mano, kad misija EUMAM bus veiksminga, jei bus sustiprintas MPCC ir jis galės vykdyti strateginį vadovavimą misijai ir ją kontroliuoti; ragina EIVT leisti šioje misijoje dalyvauti trečiosioms valstybėms; ragina valstybes nares suteikti būtiną paramą jos įgyvendinimui; pabrėžia, kad svarbu informuoti Ukrainos žmones, kad ES nuolat juos rems visu Rusijos agresijos laikotarpiu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | teigiamai vertina ir akcentuoja Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) darbo svarbą; atkreipia dėmesį į naujas jos užduotis, kurios apima paramos teisėsaugos institucijoms teikimą siekiant sudaryti geresnes sąlygas pabėgėlių srautui iš Ukrainos į kaimynines valstybes nares, humanitarinės pagalbos patekimą į Ukrainą ir konsultacijas, mokymą bei paramą teisinės valstybės institucijoms, kad būtų palengvintas tarptautinių nusikaltimų tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas už juos; ragina peržiūrėti ir sustiprinti ES pasienio pagalbos misijos (EUBAM) Moldovos Respublikoje ir Ukrainoje įgaliojimus, siekiant prisitaikyti prie naujos geopolitinės tikrovės; ragina sustiprinti BSGP misijų ir operacijų Bosnijoje ir Hercegovinoje, Ukrainoje bei Sakartvele personalą, reagavimo pajėgumus, išteklius ir strateginę komunikaciją ir stiprinti ES diplomatinę veiklą Rytų partnerystės šalyse bei Vakarų Balkanuose; |
| --- | --- |

49.

| 50. | teigiamai vertina ES ir NATO bendradarbiavimą Vakarų Balkanuose, be kita ko, vykdant operaciją EUFOR ALTHEA ir pajėgų Kosove operacijas; primena, kad per abi šias operacijas įgyta patirtis yra didelė papildoma vertė visoms dabartinėms ir būsimoms karinėms ir civilinėms BSGP misijoms bei operacijoms; ragina stiprinti EUFOR ALTHEA Bosnijoje ir Hercegovinoje, glaudžiai bendradarbiaujant su NATO ir kitais sąjungininkais, siekiant užtikrinti reikiamą stabilumą šalyje ir visame regione; palankiai vertina tai, kad ES tvirtai remia EUFOR ALTHEA įgaliojimų pratęsimą; pabrėžia, kad lygiagrečiai su EUFOR sistema reikia dvišaliu pagrindu stiprinti bendradarbiavimą su Bosnija ir Hercegovina karinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad reikia toliau glaudžiai bendradarbiauti su Afrikos ir tarptautiniais partneriais, siekiant užtikrinti bendras pastangas pasiekti stabilizavimo ir vystymosi tikslus, visų pirma įtraukiant Afrikos Sąjungą, Tarpvyriausybinę vystymosi instituciją, Jungtines Tautas ir tarptautines finansų įstaigas, taip pat kitus svarbius dvišalius ir regioninius subjektus; pabrėžia visuotinį ES įsipareigojimą Sahelyje ir Somalio pusiasalyje vykdant aštuonias civilines (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) ir karines (EUTM Mali, EUTM Somalia, EU NAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUMPM Niger) misijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reiškia didelį susirūpinimą dėl įvykių Sahelyje ir pastarojo meto regione įvykdytų valstybės perversmų; pabrėžia strateginę šio regiono svarbą ES; smerkia didėjantį Kremliaus remiamos „Vagnerio grupės“ dalyvavimą Sahelyje ir kitose Afrikos žemyno dalyse; yra tvirtai įsitikinęs, kad pastarosios grupės dalyvavimas Vakarų Afrikoje prieštarauja tikslui užtikrinti regiono taiką, saugumą ir stabilumą; pripažįsta, kad įvairios tarptautinės misijos Sahelyje dar nepasiekė savo pagrindinio tikslo – užtikrinti regione ilgalaikę taiką, todėl reikia apsvarstyti tarptautinių misijų bei politikos priemonių įgaliojimus ir vaidmenį; taip pat reiškia susirūpinimą dėl išaugusio islamistų teroristinių grupuočių, ypač „Al-Qaida“, „Da’esh“ ir „al-Shabaab“, dalyvavimo ir veiklos Artimuosiuose Rytuose bei Afrikoje; ragina imtis daugiau bendrų veiksmų ir užtikrinti didesnį įvairių ES ir partnerių intervencinių veiksmų Sahelyje nuoseklumą; apgailestauja dėl blogėjančios saugumo aplinkos Malyje ir palankiai vertina sprendimą sustabdyti visus operatyvinius mokymus bei karinės įrangos tiekimą šaliai; ragina ES ir jos valstybes nares suteikti veiksmingą paramą, kuri būtų pritaikytą prie atitinkamų šalių poreikių; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad teikiant bet kokią tarptautinę paramą saugumui regione pirmenybė turi būti teikiama civilių gyventojų apsaugos gerinimui, konfliktų dinamikos švelninimui ir saugumo sektoriaus gero valdymo skatinimui; pabrėžia, kad reikia didesnio politinio angažavimosi su atitinkamomis vyriausybėmis siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą, kovoti su korupcija, puoselėti įtraukumą ir bendradarbiauti su piliečiais, kad būtų pažaboti ginkluotų ir etninių konfliktų protrūkiai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina tai, kad BSGP misija EUCAP Sahel buvo atnaujinta dvejiems metams, ir primygtinai tvirtina, kad svarbu koordinuoti veiksmus su misija EUBAM Libya siekiant užtikrinti ES vadovaujamą Sahelio valstybių pasienio pajėgumų plėtojimą; ragina ES ir Jungtines Tautas dėti bendras pastangas, kad būtų sprendžiama destabilizavimo ir smurto Malyje problema, ir bendradarbiauti su vietos pajėgomis siekiant skatinti stabilumą bei saugumą; atkreipia dėmesį į ES patariamosios misijos (EUAM) ir ES mokymo misijos (EUTM) Centrinės Afrikos Respublikoje pratęsimą ir perorientavimą ir tebėra labai susirūpinęs dėl nuolatinio politinės bei saugumo padėties blogėjimo šioje šalyje; palankiai vertina pažangą, kurią jau padarė misija EUTM Mozambique, ir ragina EIVT apsvarstyti galimybę pagal Europos taikos priemonę tiekti mirtinus ginklus Mozambiko pajėgoms ir paspartinti įrangos tiekimą; ragina surengti plačius viešus debatus dėl ES dalyvavimo Mozambike ir viešas diskusijas klausimu, kaip galėtų atrodyti prasmingas integruotas požiūris, kuriuo būtų sprendžiamos pagrindinės neramumų Kabo Delgade priežastys; primena pranešimus apie sistemingus ir smurtinius saugumo pajėgų išpuolius prieš dideles vietos gyventojų grupes, saugumo pajėgų įvykdytus priverstinius perkėlimus, aukštą nelygybės lygį, centrinės valdžios nepriežiūrą regione, konfliktus dėl gamtos išteklių, aukštą korupcijos lygį ir įvairių teisių pažeidimus; remia Mozambiko ginkluotųjų pajėgų reformą ir primygtinai tvirtina, kad reikia laikytis integruoto požiūrio į krizę Kabo Delgade; palankiai vertina Europos taikos priemonės paramą Nigerio ginkluotosioms pajėgoms ir pabrėžia, kad Nigeriui reikia teikti BSGP karinę paramą; ragina Tarybą vykdyti daugiau koordinuotų jūrų operacijų Gvinėjos įlankoje; ragina pratęsti EU NAVFOR ATALANTA įgaliojimus, kurie baigia galioti 2022 m. pabaigoje, siekiant toliau kovoti su piratavimu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja dėl didėjančio ES mokymo misijų, skirtų Sahelio ir Centrinės Afrikos šalių (Malio bei Centrinės Afrikos Respublikos) saugumo problemoms spręsti, nepakankamumo; ragina nuodugniai peržiūrėti ES mokymo misijų tikslus ir pagrindinius principus; mano, kad ES mokymo misijų įgaliojimai visų pirma turėtų būti išplėsti aprėpiant papildomas priemones, kad ES patarėjai vietoje galėtų kuo tiksliau patikrinti, kokiu mastu tinkamai įgyvendinamos mokymo programos ir kokiu mastu jos atitinka vietos ginkluotųjų pajėgų operacinius poreikius; pabrėžia patariamųjų misijų pridėtinę vertę misijos vadovavimo struktūroms ir atitinkamai ragina valstybes nares dalyvauti ES mokymo misijose, ypač atliekant patariamąją funkciją, kai atvykstantys pareigūnai sudarytų galimybes teikti didelę paramą operacijų vykdymui, taip pat daugiašalę karinę pagalbą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina Tarybos sprendimą, kuriuo įsteigiama karinės partnerystės misija Nigeriui remti (EUMPM Niger), – ja siekiama stiprinti Nigerio ginkluotųjų pajėgų gebėjimą suvaldyti šaliai kylančias grėsmes, apsaugoti šalies gyventojus ir užtikrinti saugią ir patikimą aplinką, laikantis žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atsižvelgdamas į operacijos IRINI jūrų komponentą, akcentuoja tarptautinius įsipareigojimus dėl į nelaimę jūroje patekusių žmonių paieškos ir gelbėjimo; ragina valstybes nares užtikrinti, kad IRINI veiktų pagal visas jūrų teisės normas, visų pirma laikantis įsipareigojimų dėl paieškos ir gelbėjimo; pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių likimo Libijoje, nes ir taip dramatiška jų padėtis toliau prastėja; ragina Libijos valdžios institucijas ir nereguliarias karines pajėgas uždaryti migrantų sulaikymo centrus; apgailestauja dėl to, kad planuojama atitraukti laivus iš bet kokios teritorijos, kurioje yra daug migrantų; reikalauja paaiškinti planuojamą sprendimų priėmimo procesą ir sąlygas dėl bet kokių būsimų sprendimų, susijusių su vadinamuoju „traukos veiksnių efektu“, kuris iki šiol nėra pagrįstas jokiais moksliniais įrodymais; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pakartoja savo raginimą ES visapusiškai pasinaudoti savo, kaip patikimos ir savarankiškos pasaulinės taikos siekiančios veikėjos, padėtimi ir reputacija Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, atsižvelgiant į didėjančią geopolitinę pasaulinių ir regioninių jėgų konkurenciją regione; primena, kad ES veiklos Indijos ir Ramiojo vandenynų regione pridėtinė vertė priklauso nuo jos įvairiausių civilinės ir karinės paramos priemonių, įskaitant gerai išplėtotus nekarinius įnašus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reiškia didelį susirūpinimą dėl spartaus Kinijos karinių pajėgų telkimo Pietų Kinijos jūroje, taip pat dėl jos nuolat daromo karinio spaudimo, vykdomų užpuolimo pratybų, oro erdvės pažeidimų ir kitų pilkosios zonos karinių veiksmų, įskaitant prieš Taivaną nukreiptas kibernetines ir dezinformacijos kampanijas; primygtinai ragina Kiniją nutraukti visus šiuos veiksmus, kurie kelia grėsmę viso regiono stabilumui ir apskritai daro tiesioginį poveikį Europos saugumui bei gerovei; pakartoja, kad remia ES ir Taivano bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | labai palankiai vertina tvirtas nuorodas į bendradarbiavimą su ES tiek neseniai Japonijos atnaujintoje nacionalinėje saugumo strategijoje, tiek Pietų Korėjos Indijos ir Ramiojo vandenyno strategijoje; dar kartą patvirtina tvirtą partnerystę su Japonija ir su Pietų Korėja ir ragina ES toliau stiprinti karinį ir gynybos srities bendradarbiavimą su abiem pagrindinėmis partnerėmis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | griežtai smerkia daugybę raketų bandymų, kuriuos Šiaurės Korėja atliko 2022 m., ir pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė turi dėti daugiau pastangų siekiant sustabdyti Šiaurės Korėją ir neleisti jai 2023 m. atlikti naujo branduolinio bandymo, kuris sukeltų rimtą eskalaciją ir grėsmę regioniniam ir pasauliniam saugumui; pabrėžia ypatingą Kinijos ir Rusijos atsakomybę Šiaurės Korėjos atžvilgiu ir ragina jas pasinaudoti savo įtaka, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam tolesniam padėties eskalavimui; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Šiaurės Korėjos ginklų tiekimo „Vagnerio grupei“ ir pabrėžia, kad tai rodo, jog ES ir jos valstybės narės turi daugiau dėmesio skirti ne tik Korėjos pusiasaliui, bet ir visam Indijos ir Ramiojo vandenynų regionui; |
| --- | --- |

62.

| 63. | griežtai smerkia Iraną už tai, kad jis Rusijai tiekia bepiločius orlaivius ir raketas, kuriuos ji naudoja neteisėtame kare prieš Ukrainą, ir primena, kad taip jis pažeidžia JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2231(2015); palankiai vertina 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimą patvirtinti tolesnes sankcijas Iranui už tebevykdomus savo gyventojų žmogaus teisių pažeidimus ir už Irano aktyvią paramą Rusijai, kuri naudojama prieš Ukrainos žmones; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Tarybą ir EIVT į savo BSGP misijas ir operacijas įtraukti kultūros paveldo apsaugos komponentą, siekiant teikti pagalbą ir užtikrinti švietimą vietos partneriams sprendžiant saugumo uždavinius, susijusius su kultūros paveldo išsaugojimu ir apsauga; ragina ES šalinti nuolatines ir augančias grėsmes kultūros paveldo apsaugai ir išsaugojimui ir kovoti su neteisėtu kultūros artefaktų gabenimu, ypač konfliktų zonose; pažymi, kad, jei iš visuomenės atimamas jos kultūros paveldas ir istorinės šaknys, ji tampa labiau pažeidžiama radikalizacijos atžvilgiu; ragina ES parengti plačią kovos su tokiomis grėsmėmis strategiją; primena, kad misija EUAM Iraq yra vienintelė BSGP misija, apimanti kultūros paveldo apsaugos komponentą; tikisi, kad misija EUAM Iraq visiškai įgyvendins visus savo įgaliojimų aspektus, įskaitant kultūros paveldo apsaugą ir kovą su neteisėta prekyba artefaktais; ragina nustatyti, kad tokios nuostatos turėtų būti bendrai įtrauktos į visus BSGP misijų ar operacijų įgaliojimus; |
| --- | --- |

64.

Saugumo ir gynybos partnerysčių sisteminimas

| 65. | ragina stiprinti, kai tai svarbu strateginiu požiūriu, saugumo ir gynybos partnerystes su bendraminčiais partneriais visame pasaulyje, kad būtų pasiekti ES, kaip saugumo užtikrintojos, užmojai; mano, kad būtina sistemingiau įtraukti saugumo ir gynybos klausimus į ES politinius dialogus su bendraminčiais partneriais; palankiai vertina planus sušaukti pirmąjį ES saugumo ir gynybos partnerystės forumą; ragina laikytis ryžtingesnės, vieningesnės ir nuoseklesnės pozicijos nedemokratinių valstybių, kurios kelia grėsmę Europos saugumui ir tarptautinei tvarkai, atžvilgiu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia pagrindines bendras demokratines vertybes, kurios yra ES ir NATO pagrindas; ragina stiprinti ES ir NATO santykius remiantis įtraukumo, abipusiškumo, abipusio atvirumo ir skaidrumo principais, paisant atitinkamų mūsų organizacijų sprendimų priėmimo autonomiškumo ir procedūrų ir nepažeidžiant tam tikrų mūsų narių saugumo ir gynybos politikos specifikos; palankiai vertina trečiąją ES ir NATO bendrą deklaraciją ir pabrėžia, kad svarbu imtis tolesnių veiksmų siekiant stiprinti šią partnerystę, remiantis ES strateginio kelrodžio ir naujos NATO strateginės koncepcijos turiniu ir konkrečiais veiksmais, siekiant toliau stiprinti bendradarbiavimą, ypač karinio mobilumo, dvejopo naudojimo infrastruktūros ir atsparumo, taip pat intensyvesnių bendrų pratybų srityse; pabrėžia, kad reikia tvirtai atnaujinti strateginę partnerystę su NATO, kad ji būtų grindžiama politinės vienybės bei solidarumo stiprinimu ir išplėstu politiniu dialogu visais bendrų iššūkių aspektais ir strategiškai svarbiais klausimais, įskaitant su klimato kaita bei sparčiu skaitmeninimu susijusius iššūkius; ragina pagal konfliktų prevencijos ir krizių valdymo mechanizmus numatyti koordinuotą operatyvinį reagavimą, kad būtų kovojama su kylančiomis grėsmėmis geografinėse zonose ir bendro intereso srityse; atkreipia dėmesį į tai, kad plėtojant ES pajėgumus taip pat stiprinamas Europos ramstis NATO ir atitinkamai padedama užtikrinti transatlantinį saugumą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į intensyvius ir nuolat pasikartojančius įtampos tarp ES valstybių narių ir NATO sąjungininkės Turkijos laikotarpius, kurie trukdo ES ir NATO bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pripažįsta strateginės partnerystės su Turkija svarbą ir potencialą, tačiau apgailestauja dėl bendro Turkijos destabilizuojančio vaidmens daugelyje ES ir jos kaimyninėse šalyse susirūpinimą keliančių sričių, nes tai kelia grėsmę taikai, saugumui ir stabilumui regione; yra labai susirūpinęs ir griežtai smerkia neteisėtą Turkijos veiklą ir grasinimus ES valstybėms narėms, visų pirma Graikijai ir Kiprui, vykdyti karinius veiksmus rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant deeskalavimo pastangų, Turkija toliau vykdo vienašalius provokacinius veiksmus ir nesilaiko JT Saugumo Tarybos rezoliucijos dėl ginklų embargo Libijai, atsižvelgiant į operaciją IRINI, taip pažeisdama tarptautinę teisę, įskaitant UNCLOS, ir suverenias ES valstybių narių teises šiame regione; pakartoja, kad ES smerkia tai, jog Turkija ir Libija pasirašė du susitarimo memorandumus dėl visapusiško saugumo bei karinio bendradarbiavimo ir dėl jūrų sienos nustatymo, kurie prieštarauja tarptautinei teisei; pakartoja, kad ES yra pasirengusi naudoti visas turimas priemones ir galimybes, be kita ko, pagal ES sutarties 29 straipsnį ir SESV 215 straipsnį, kad apgintų savo ir savo valstybių narių interesus, taip pat užtikrintų regioninį stabilumą; pažymi, kad Turkija vis dažniau veikia tose srityse, kuriose ES turi pagrindinių saugumo interesų ir vykdo BSGP misijas, ir ragina Turkiją susilaikyti nuo kenkimo ES interesams ir misijoms šiose srityse; pakartoja savo raginimą Turkijai suderinti savo veiksmus su ES sankcijomis Rusijai; ragina valstybes nares Turkijos atžvilgiu visapusiškai laikytis Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, be kita ko, griežtai taikyti 4 kriterijų dėl regioninio stabilumo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tvirtai remia NATO atvirų durų politiką; pabrėžia Suomijos ir Švedijos stojimo į NATO svarbą, nes tai padidintų tiek ES, tiek NATO sąjungininkių saugumą; teigiamai vertina tai, kad dauguma NATO sąjungininkių greitai ratifikavo Suomijos ir Švedijos stojimo į NATO protokolus, ir apgailestauja dėl to, kad Turkija ir Vengrija vis dar nėra ratifikavusios Švedijos ir Suomijos prisijungimo prie NATO paraiškų; pabrėžia, kad reikia spręsti valstybėms narėms, kurios nėra NATO narės, susirūpinimą keliančius saugumo ir gynybos klausimus; ragina ES ir NATO stiprinti bendradarbiavimą paramos mūsų partnerių pajėgumų stiprinimui srityje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad nepaprastai svarbu užtikrinti sinergiją ir suderinamumą su NATO strateginės koncepcijos ir ES strateginio kelrodžio įgyvendinimu, visų pirma atremiant Rusijos vykdomą agresiją prieš Ukrainą ir Rusijos bendrininko A. Lukašenkos režimo Baltarusijoje veiksmus, sprendžiant problemas, kurias kelia Kinijos prievartos politika, piktavališkos dezinformacijos skleidimas, taip pat kibernetinės gynybos, hibridinių grėsmių ir paramos partneriams klausimus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, koks svarbus yra nuoseklių, vienas kitą papildančių ir sąveikių gynybos pajėgumų plėtojimas siekiant padidinti euroatlantinės erdvės saugumą laikantis vieningo pajėgų rezervo principo; ragina ES ir NATO išlaikyti pasaulinę technologinę lyderystę karinių pajėgumų srityje; pabrėžia, kad reikia užtikrinti atitinkamų ES ir NATO pajėgumų plėtojimo planavimo procesų rezultatų suderinamumą; pabrėžia, jog reikia, kad ES plėtotų savo gynybos pajėgumus ir strateginį savarankiškumą, taip padidindama ir savo gebėjimą būti stipresne savo sąjungininkų partnere; ragina ES ir NATO valstybes nares, laikantis NATO gairių, padidinti savo karinį biudžetą bent iki 2 proc. BVP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | teigiamai vertina JAV, Kanados ir Norvegijos dalyvavimą PESCO projekte dėl karinio mobilumo, kuris yra esminis Europos gynybai ir svarbus siekiant padidinti atitinkamų ES ir NATO pastangų suderinamumą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos karinių pajėgų judėjimui; vis dėlto primena, kad sprendimas dėl trečiųjų valstybių dalyvavimo atskiruose PESCO projektuose turi būti priimamas kiekvienu konkrečiu atveju, kai toks dalyvavimas atitinka ES strateginius interesus; palankiai vertina neseniai pateiktą Jungtinės Karalystės paraišką prisijungti prie PESCO projekto dėl karinio mobilumo; primena PESCO dalyvaujančioms valstybėms narėms, kad reikia skubiai įgyvendinti jų operatyvinius ir bendradarbiavimo įsipareigojimus; palankiai vertina ES ir NATO struktūrinį dialogą karinio mobilumo klausimais; teigiamai vertina 2022 m. lapkričio 10 d. Komisijos bei Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio pateiktą Karinio mobilumo veiksmų planą 2.0 ir ragina jį skubiai įgyvendinti užtikrinant sinergiją su PESCO projektu dėl karinio mobilumo; ragina stiprinti Europos infrastruktūros tinklų priemonę atsižvelgiant į karinio mobilumo projektus; ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant supaprastinti ir suderinti karinio mobilumo procedūras bei sutrumpinti leidimų suteikimo terminus, kad ES valstybės narės galėtų veikti greičiau ir padidinti reagavimo veiksmingumą; pabrėžia, jog naujuoju Karinio mobilumo veiksmų planu turi būti užtikrinta, kad reikalavimai infrastruktūros, atsparumo ir logistikos srityse būtų vertinami iš karinės strategijos perspektyvos; pabrėžia, kad šiai pavyzdinei ES ir NATO bendradarbiavimo iniciatyvai reikia skirti papildomą finansavimą; ragina ES apsvarstyti galimybę pakviesti Ukrainą, Sakartvelą ir Moldovos Respubliką dalyvauti PESCO projektuose, pvz., karinio mobilumo projekte; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia glaudžių ES santykių su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kurie grindžiami bendromis demokratijos, laisvės ir teisinės valstybės vertybėmis, svarbą; vertina Jungtinių Amerikos Valstijų ir jų dabartinės administracijos įsipareigojimą ir dalyvavimą siekiant užtikrinti Europos teritorinę gynybą, ypač atsižvelgiant į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, keliantį grėsmę visam žemynui; atkreipia dėmesį į tai, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų regione Jungtinėms Amerikos Valstijoms taip pat kyla iššūkių ir reikia atremti intensyvėjančią Kinijos militaristinę laikyseną; pabrėžia, kad ES valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad pagerintų Europos gynybos pajėgumus ir sudarytų sąlygas bėgant laikui perkelti naštą, ES prisiimant daugiau atsakomybės už savo gynybą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | teigiamai vertina ES ir JAV dialogą saugumo ir gynybos klausimais, nes tai svarbus žingsnis siekiant glaudesnio transatlantinio bendradarbiavimo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį šiame dialoge ypatingą dėmesį skirti saugumui rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse, į diskusijas įtraukti tokias sritis kaip abipusės saugumo ir gynybos iniciatyvos, BSGP misijos ir operacijos, nusiginklavimas ir ginklų neplatinimas, kova su terorizmu, žvalgybos tarnybų keitimosi informacija gerinimas, perversminių technologijų poveikis, klimato kaita, hibridinės grėsmės, kibernetinė gynyba, karinis mobilumas, krizių valdymas ir santykiai su strateginiais konkurentais; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primygtinai ragina institucionalizuoti bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje su Jungtine Karalyste; ragina Jungtinę Karalystę iš esmės bendradarbiauti su ES sprendžiant neatidėliotinus strateginius uždavinius užtikrinant veiksmų papildomumą ir sinergijas; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį ad hoc pagrindu kviesti Jungtinę Karalystę į neformalius Tarybos užsienio reikalų (ir gynybos) ministrų posėdžius pasikeisti nuomonėmis bendro intereso klausimais, kartu visapusiškai apsaugant ES sprendimų priėmimo autonomiškumą; atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant lygiagrečius būsimų kovinių oro sistemų kūrimo projektus neveiksmingai naudojami ištekliai, todėl rekomenduoja abu projektus sujungti; teigiamai vertina Jungtinės Karalystės paramą Ukrainai; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reiškia didelį susirūpinimą dėl padidėjusio mūsų kaimynystės nestabilumo, kurį dažnai lemia tyčiniai piktavališkų subjektų, kurie įvairiais veiksmais silpnina demokratines reformas, kad galiausiai susilpnintų ES, veiksmai; pabrėžia, kad ES saugumas yra glaudžiai susijęs su mūsų artimiausių kaimyninių šalių ES rytinėje ir pietinėje kaimynystėje, taip pat Vakarų Balkanuose, saugumu; ragina stiprinti bendradarbiavimą kariniais ir saugumo klausimais su bendramintėmis Rytų partnerystės šalimis, be kita ko, stiprinant Rytų partnerystės saugumo aspektą, ir aktyvinti dialogus saugumo ir gynybos politikos klausimais, visų pirma su Ukraina, Sakartvelu ir Moldovos Respublika; ragina stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis; ragina ES atlikti svarbų vaidmenį Viduržemio jūros regione, nes ji yra veikėja, galinti užtikrinti regiono stabilumą, be kita ko, atsižvelgiant į energetinį saugumą; ragina stiprinti bendradarbiavimą su Viduržemio jūros regiono šalimis partnerėmis kovojant su ekstremizmu, terorizmu, prekyba žmonėmis ir neteisėta prekyba ginklais; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina stiprinti ES ir NATO bendradarbiavimą aljanso rytinėje dalyje ir padidinti Europos karinio personalo skaičių Juodojoje jūroje; mano, kad būtina pripažinti ir išnaudoti strateginį Juodosios jūros vaidmenį Rusijos karo Ukrainoje kontekste ir padidinti investicijas į Europos karinius projektus regione, be kita ko, modernizuojant ir stiprinant jo karinę pramonę bei infrastruktūrą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančios įtampos ir pasikartojančių karo veiksmų protrūkių tarp Azerbaidžano ir Armėnijos: Armėnija buvo užpulta pažeidžiant tarptautiniu mastu pripažintas jos sienas, o Rusija neatliko stabilizuojančio vaidmens; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį visapusiškai įsitraukti imantis veiksmų, kad būtų išlaikytos paliaubos; palankiai vertina tai, kad Armėnijoje suformuoti civiliniai ES stebėsenos pajėgumai ir dislokuota pereinamojo laikotarpio planavimo pagalbos grupė siekiant padidinti ES informuotumą apie saugumo padėtį ir padėti planuoti bei rengti galimą civilinę BSGP misiją šalyje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad Rusija vis dar iki galo nesilaiko 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudaryto Sakartvelo ir Rusijos susitarimo dėl ugnies nutraukimo; griežtai smerkia neteisėtą Rusijos karinių pajėgų buvimą Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio regionuose / Pietų Osetijoje ir jų okupaciją; ragina EIVT parengti išsamią ataskaitą dėl 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimo dėl ugnies nutraukimo – susitarimo, už kurį ES, kaip tarpininkei, tenka ypatinga atsakomybė – pažeidimų, nustatyti ir aiškiai informuoti apie nuostatas, kurių Rusijos Federacija vis dar neįvykdė, ir pateikti rekomendacijas, kurios galėtų paskatinti Rusijos Federaciją įvykdyti savo tarptautinius įpareigojimus, visų pirma išvesti savo karines pajėgas iš okupuotų Sakartvelo teritorijų ir leisti jose įsteigti tarptautinius saugumo mechanizmus, taip pat leisti ES stebėsenos misijai (EUMM), laikantis jos įgaliojimų, nekliudomai patekti į visą Sakartvelo teritoriją; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės glaudžiai derintų savo veiksmus su BUSP pozicijomis; atsižvelgdamas į Vakarų Balkanus, atkreipia dėmesį į Serbijos santykius su Rusija, į tai, kad ji nepasmerkė nepateisinamų ir neteisėtų Rusijos veiksmų prieš Ukrainą, ir į šių santykių pasekmes Vakarų Balkanuose; ragina didinti karinį saugumą, įskaitant civilinį / karinį, taip pat policijos / karinį saugumą, bendradarbiavimą su bendramintėmis Vakarų Balkanų valstybėmis, visų pirma tokiose srityse, kaip atsparumas, kibernetinis saugumas, hibridinės grėsmės, sienų valdymas, kova su terorizmu ir dezinformacija; atsižvelgdamas į tai, ragina EIVT stiprinti ES delegacijų ir BSGP misijų trečiosiose šalyse vaidmenį siekiant sustiprinti jų gebėjimą nustatyti ir demaskuoti užsienio valstybių subjektų rengiamas dezinformacijos kampanijas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina palaikyti glaudesnius santykius ir bendradarbiauti su partneriais Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione, kad būtų pasiekti bendri tikslai ir apginti interesai saugumo ir gynybos srityse; |
| --- | --- |

80.

Parlamento vykdomo BSGP tikrinimo stiprinimas

| 81. | pabrėžia, kad reikia aktyviau įtraukti Parlamentą į BSGP ir gynybos pramonės politikos sprendimų priėmimo procesą, visų pirma atsižvelgiant į Strateginio kelrodžio, Europos gynybos fondo, Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto, Europos investicijų gynybos srityje programos, Europos taikos priemonės ir įvairių politikos priemonių bei iniciatyvų, kurios daro poveikį Europos gynybai ir saugumui arba yra ypač reikšmingos jiems, įgyvendinimą; ragina Parlamentą, ypač jo Saugumo ir gynybos pakomitetį, teikti pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų, kad būtų padidintas jo poveikis BSGP ir užtikrintas ES saugumo ir gynybos politikos bei iniciatyvų veiksmingumas, nuoseklumas, demokratinė atskaitomybė ir tinkama parlamentinė kontrolė, atliekant šiuos veiksmus:






  — | įtraukiant Saugumo ir gynybos pakomitetį, kaip bendrai sprendimus priimantį komitetą pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, į visų teisėkūros dokumentų, turinčių esminį ir reikšmingą poveikį saugumui ir gynybai, svarstymą; |
| --- | --- | --- |

81.

—

įtraukiant Saugumo ir gynybos pakomitetį, kaip bendrai sprendimus priimantį komitetą pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, į visų teisėkūros dokumentų, turinčių esminį ir reikšmingą poveikį saugumui ir gynybai, svarstymą;

| — | pasinaudojant EGF laikotarpio vidurio peržiūra ir būsimomis derybomis dėl Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto, kad būtų įgyvendintos tinkamo ir prasmingo parlamentinio tikrinimo teisės priimant deleguotuosius aktus dėl pagrindinių gynybos pramonės programų darbo programų; |
| --- | --- |

—

pasinaudojant EGF laikotarpio vidurio peržiūra ir būsimomis derybomis dėl Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto, kad būtų įgyvendintos tinkamo ir prasmingo parlamentinio tikrinimo teisės priimant deleguotuosius aktus dėl pagrindinių gynybos pramonės programų darbo programų;

| — | sukuriant visateisę Gynybos tarybą; |
| --- | --- |

—

sukuriant visateisę Gynybos tarybą;

| — | įsteigiant visateisį Saugumo ir gynybos komitetą; |
| --- | --- |

—

įsteigiant visateisį Saugumo ir gynybos komitetą;

| — | stiprinant Parlamento komitetų, kuriuose svarstomi saugumo ir gynybos klausimai, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

stiprinant Parlamento komitetų, kuriuose svarstomi saugumo ir gynybos klausimai, bendradarbiavimą;

| — | išaiškinant Parlamento teisę gauti informaciją ir prieigą prie jos pagal ES sutarties 36 straipsnį; |
| --- | --- |

—

išaiškinant Parlamento teisę gauti informaciją ir prieigą prie jos pagal ES sutarties 36 straipsnį;

| — | stiprinant tarpparlamentinį dialogą ir bendradarbiavimą su nacionaliniais parlamentais Europos saugumo ir gynybos srityje, be kita ko, pasitelkiant tarpparlamentinę konferenciją BUSP ir BSGP klausimais, siekiant didinti atskaitomybę ir tikrinimą vykdant saugumo ir gynybos politiką; |
| --- | --- |

—

stiprinant tarpparlamentinį dialogą ir bendradarbiavimą su nacionaliniais parlamentais Europos saugumo ir gynybos srityje, be kita ko, pasitelkiant tarpparlamentinę konferenciją BUSP ir BSGP klausimais, siekiant didinti atskaitomybę ir tikrinimą vykdant saugumo ir gynybos politiką;

| 82. | ragina toliau stiprinti Parlamento santykius su NATO parlamentine asamblėja, o palaikant šiuos santykius Parlamentas turėtų remti NATO demokratinio atsparumo centro sukūrimą: jo tikslas būtų stebėti ir nustatyti demokratijai, žmogaus teisėms bei teisinei valstybei kylančius iššūkius ir sudaryti palankesnes sąlygas demokratijai ir valdymo rėmimui narėse ir valstybėse partnerėse; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijos pirmininkei ir kompetentingiems Komisijos nariams, JT generaliniam sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, ES saugumo ir gynybos srities agentūroms ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  OL L 170, 2021 5 12, p. 149.

(2)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(3)  OL L 331, 2017 12 14, p. 57.

(4)  OL L 102, 2021 3 24, p. 14.

(5)  OL L 160, 2021 5 7, p. 106.

(6)  OL L 160, 2021 5 7, p. 109.

(7)  OL L 160, 2021 5 7, p. 112.

(8)  OL L 247, 2021 7 13, p. 93.

(9)  OL L 117, 2022 4 19, p. 38.

(10)  OL L 270, 2022 10 18, p. 85.

(11)  OL L 270, 2022 10 18, p. 93.

(12)  OL L 319, 2022 12 13, p. 86.

(13)  OL L 270, 2022 10 18, p. 93.

(14)  OL C 493, 2022 12 27, p. 19.

(15)  OL C 433, 2019 12 23, p. 86.

(16)  OL C 388, 2020 11 13, p. 22.

(17)  OL C 23, 2021 1 21, p. 16.

(18)  OL C 232, 2021 6 16, p. 71.

(19)  OL C 385, 2021 9 22, p. 47.

(20)  OL C 494, 2021 12 8, p. 54.

(21)  OL C 99, 2022 3 1, p. 105.

(22)  OL C 132, 2022 3 24, p. 102.

(23)  OL C 342, 2022 9 6, p. 148.

(24)  OL C 342, 2022 9 6, p. 167.

(25)  OL C 125, 2022 3 18, p. 2.

(26)  OL C 347, 2022 9 9, p. 61.

(27)  OL C 434, 2022 11 15, p. 59.

(28)  OL C 493, 2022 12 27, p. 136.

(29)  OL C 493, 2022 12 27, p. 70.

(30)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0439.

(31)  „Žmogaus teisių ir lyčių aspektų integravimo į Europos Sąjungos bendrą saugumo ir gynybos politiką tolesnio esamos padėties tyrimo ataskaita“ (angl. Report on the Follow-up Baseline Study on Integrating Human Rights and Gender Equality into the European Union’s Common Security and Defence Policy).

(32)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

(33)  OL L 239, 2019 9 17, p. 16.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/77

---

P9_TA(2023)0011

2022 m. metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje bei Europos Sąjungos politikos šioje srityje

2023 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje bei Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2022/2049(INI))

(2023/C 214/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 17 ir 207 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 17 ir 207 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 2, 3, 11 ir 17 principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 2, 3, 11 ir 17 principus,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų žmogaus teisių srities sutartis ir priemones,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį ir į 2020 m. birželio 22 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliuciją 43/29 dėl genocido prevencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį ir į 2020 m. birželio 22 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliuciją 43/29 dėl genocido prevencijos,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 17 d. Jungtinių Tautų tarptautinę konvenciją dėl kovos su įkaitų ėmimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 17 d. Jungtinių Tautų tarptautinę konvenciją dėl kovos su įkaitų ėmimu,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. lapkričio 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 36/55 paskelbtą Deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ar tikėjimo pagrindu panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. lapkričio 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 36/55 paskelbtą Deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ar tikėjimo pagrindu panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 9 d. bendru sutarimu priimtą Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 9 d. bendru sutarimu priimtą Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir du jos fakultatyvius protokolus, priimtus 2000 m. gegužės 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir du jos fakultatyvius protokolus, priimtus 2000 m. gegužės 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kuri, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1), 2011 m. sausio 21 d. įsigaliojo ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kuri, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1), 2011 m. sausio 21 d. įsigaliojo ES,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 13 d. priimtą Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir į 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 13 d. priimtą Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir į 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų sutartį dėl prekybos ginklais, ypač jos 7 straipsnį dėl eksporto ir eksporto vertinimo, ir į ES elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų sutartį dėl prekybos ginklais, ypač jos 7 straipsnį dėl eksporto ir eksporto vertinimo, ir į ES elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekino deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekino deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į jos 1, 4, 5, 8, 10 ir 16 tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į jos 1, 4, 5, 8, 10 ir 16 tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos ir į 2018 m. Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos ir į 2018 m. Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą humanitarinių padarinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą humanitarinių padarinių,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 31 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro vertinimą dėl susirūpinimą keliančios žmogaus teisių padėties Kinijos Liaudies Respublikos Sindziango uigūrų autonominiame regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 31 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro vertinimą dėl susirūpinimą keliančios žmogaus teisių padėties Kinijos Liaudies Respublikos Sindziango uigūrų autonominiame regione,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 23 d. Žmogaus teisių tarybos 51-ojoje sesijoje padarytą Jungtinių Tautų nepriklausomos tarptautinės tyrimų komisijos dėl Ukrainos pirmininko pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 23 d. Žmogaus teisių tarybos 51-ojoje sesijoje padarytą Jungtinių Tautų nepriklausomos tarptautinės tyrimų komisijos dėl Ukrainos pirmininko pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą ir jos peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą ir jos peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 4 d. priimtą Europos Tarybos konvenciją dėl žmogaus teisių ir orumo apsaugos biologijos ir medicinos taikymo srityje (CETS Nr. 164) ir jos protokolus, į 2005 m. gegužės 16 d. priimtą Konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis (CETS Nr. 197) ir 2007 m. spalio 25 d. priimtą Konvenciją dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos (CETS Nr. 201), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 4 d. priimtą Europos Tarybos konvenciją dėl žmogaus teisių ir orumo apsaugos biologijos ir medicinos taikymo srityje (CETS Nr. 164) ir jos protokolus, į 2005 m. gegužės 16 d. priimtą Konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis (CETS Nr. 197) ir 2007 m. spalio 25 d. priimtą Konvenciją dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos (CETS Nr. 201),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), kurią yra ratifikavusios ne visos valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), kurią yra ratifikavusios ne visos valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą Nr. 6 dėl mirties bausmės panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą Nr. 6 dėl mirties bausmės panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 16 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimtą rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos narystės Europos Taryboje nutraukimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 16 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimtą rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos narystės Europos Taryboje nutraukimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 30 ir 31 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 30 ir 31 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Ukrainos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 76-ojoje sesijoje 2021 m. rugsėjo mėn. – 2022 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 76-ojoje sesijoje 2021 m. rugsėjo mėn. – 2022 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų žmogaus teisių forumuose 2022 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų žmogaus teisių forumuose 2022 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 77-ojoje sesijoje 2022 m. rugsėjo mėn. – 2023 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 77-ojoje sesijoje 2022 m. rugsėjo mėn. – 2023 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planas“ (JOIN(2020)0005) ir į 2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planas“ (JOIN(2020)0005) ir į 2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 14 d. Tarybos priimtas ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 14 d. Tarybos priimtas ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. atnaujintas ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. atnaujintas ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 12 d. Tarybos atnaujintas ES gaires dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 12 d. Tarybos atnaujintas ES gaires dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos priimtas ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos priimtas ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos priimtas ES lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos priimtas ES lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 18 d. Tarybos priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl nediskriminavimo išorės veiksmuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 18 d. Tarybos priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl nediskriminavimo išorės veiksmuose,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 17 d. Tarybos priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl saugaus geriamojo vandens ir sanitarijos paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 17 d. Tarybos priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl saugaus geriamojo vandens ir sanitarijos paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 16 d. Tarybos priimtas peržiūrėtas ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 16 d. Tarybos priimtas peržiūrėtas ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos priimtas peržiūrėtas ES gaires dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis partnerėmis ir (arba) trečiosiomis šalimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos priimtas peržiūrėtas ES gaires dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis partnerėmis ir (arba) trečiosiomis šalimis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2022 m. rugpjūčio 24 d. ES politikos įgyvendinimo vertinimą dėl ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2022 m. rugpjūčio 24 d. ES politikos įgyvendinimo vertinimą dėl ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (COM(2012)0492),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl produktų, pagamintų naudojant priverčiamąjį darbą, uždraudimo Sąjungos rinkoje (COM(2022)0453), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl produktų, pagamintų naudojant priverčiamąjį darbą, uždraudimo Sąjungos rinkoje (COM(2022)0453),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pranešimą „2021 m. metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pranešimą „2021 m. metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos ombudsmeno strateginę iniciatyvą dėl to, kaip Europos Komisija užtikrina pagarbą žmogaus teisėms tarptautinių prekybos susitarimų kontekste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos ombudsmeno strateginę iniciatyvą dėl to, kaip Europos Komisija užtikrina pagarbą žmogaus teisėms tarptautinių prekybos susitarimų kontekste,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento skiriamą Sacharovo premiją už minties laisvę, kuri 2021 m. buvo skirta nuo 2021 m. sausio mėn. Rusijoje kalinamam žymiam Rusijos politikui, teisininkui ir su korupcija kovojančiam aktyvistui Aleksejui Navalnui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento skiriamą Sacharovo premiją už minties laisvę, kuri 2021 m. buvo skirta nuo 2021 m. sausio mėn. Rusijoje kalinamam žymiam Rusijos politikui, teisininkui ir su korupcija kovojančiam aktyvistui Aleksejui Navalnui,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl pasaulyje vykdomų čiabuvių tautų teisių pažeidimų, įskaitant žemės grobimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl pasaulyje vykdomų čiabuvių tautų teisių pažeidimų, įskaitant žemės grobimą (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES užsienio ir saugumo politikoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES užsienio ir saugumo politikoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonėms tenkančios išsamaus patikrinimo prievolės ir įmonių atskaitomybės (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonėms tenkančios išsamaus patikrinimo prievolės ir įmonių atskaitomybės (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių apsaugos ir ES išorės migracijos politikos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių apsaugos ir ES išorės migracijos politikos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos poveikio žmogaus teisėms ir aplinkos gynėjų vaidmens šioje srityje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos poveikio žmogaus teisėms ir aplinkos gynėjų vaidmens šioje srityje (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo (ES Magnitskio aktas) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo (ES Magnitskio aktas) (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl smurto lyties pagrindu nustatymo nauja nusikaltimų sritimi, nurodyta SESV 83 straipsnio 1 dalyje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl smurto lyties pagrindu nustatymo nauja nusikaltimų sritimi, nurodyta SESV 83 straipsnio 1 dalyje (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl korupcijos ir žmogaus teisių (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl korupcijos ir žmogaus teisių (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją 2021 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (14), taip pat į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ankstesnių metinių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją 2021 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (14), taip pat į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ankstesnių metinių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl mažumų persekiojimo dėl tikėjimo ar religijos (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl mažumų persekiojimo dėl tikėjimo ar religijos (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją „ES strategijos, kuria būtų skatinamas vaikų ugdymas visame pasaulyje, kūrimas: COVID-19 pandemijos poveikio švelninimas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją „ES strategijos, kuria būtų skatinamas vaikų ugdymas visame pasaulyje, kūrimas: COVID-19 pandemijos poveikio švelninimas“ (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl kovos su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus Ukrainoje (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl kovos su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus Ukrainoje (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“ (22) ir į savo 2022 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimo Jungtinėse Valstijose panaikinti teisę į abortą ir poreikio Europos Sąjungoje užtikrinti teisės į abortą bei moterų sveikatos apsaugą (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“ (22) ir į savo 2022 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimo Jungtinėse Valstijose panaikinti teisę į abortą ir poreikio Europos Sąjungoje užtikrinti teisės į abortą bei moterų sveikatos apsaugą (23),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas (ypač 2021 ir 2022 metais priimtas rezoliucijas) dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (vadinamosios skubios rezoliucijos), nuo 2019 m. priimtas pagal Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas (ypač 2021 ir 2022 metais priimtas rezoliucijas) dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (vadinamosios skubios rezoliucijos), nuo 2019 m. priimtas pagal Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0298/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0298/2022),

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje; kadangi, kaip įtvirtinta ES sutarties 21 straipsnyje, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turėtų būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje; kadangi, kaip įtvirtinta ES sutarties 21 straipsnyje, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turėtų būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje;

| B. | kadangi veiksminga žmogaus teisių apsauga ir gynimas, taip pat žmogaus orumas turi būti visos ES išorės politikos, įskaitant vystymąsi, prekybą, saugumą ir gynybą, migraciją, kaimynystę ir plėtrą, pagrindas; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiksminga žmogaus teisių apsauga ir gynimas, taip pat žmogaus orumas turi būti visos ES išorės politikos, įskaitant vystymąsi, prekybą, saugumą ir gynybą, migraciją, kaimynystę ir plėtrą, pagrindas;

| C. | kadangi ES vidaus ir išorės politikos nuoseklumas yra neatsiejama patikimos ir veiksmingos ES žmogaus teisių politikos dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES vidaus ir išorės politikos nuoseklumas yra neatsiejama patikimos ir veiksmingos ES žmogaus teisių politikos dalis;

| D. | kadangi Sąjunga yra tvirtai įsitikinusi ir visapusiškai remia daugiašališkumą, taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, kurios pagrindas – tarptautinės teisės laikymasis ir demokratiniai procesai, ir visuotines vertybes, principus bei normas, įskaitant įtvirtintus Jungtinių Tautų chartijoje, kuriais vadovaujasi Jungtinių Tautų valstybės narės, be kita ko, tarpusavio santykiuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjunga yra tvirtai įsitikinusi ir visapusiškai remia daugiašališkumą, taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, kurios pagrindas – tarptautinės teisės laikymasis ir demokratiniai procesai, ir visuotines vertybes, principus bei normas, įskaitant įtvirtintus Jungtinių Tautų chartijoje, kuriais vadovaujasi Jungtinių Tautų valstybės narės, be kita ko, tarpusavio santykiuose;

| E. | kadangi lyčių lygybė yra viena iš pagrindinių ES vertybių; kadangi teisė į vienodą požiūrį ir teisė į nediskriminavimą yra viena pagrindinių teisių, kuri įtvirtinta Sutartyse ir Chartijoje, ir jos turėtų būti visapusiškai paisoma; kadangi pagal Chartijos 3 straipsnį teisė į asmens neliečiamybę yra nepaprastai svarbi; kadangi todėl kaip horizontalųjį principą reikėtų visose ES veiklos ir politikos kryptyse įgyvendinti ir į jas įtraukti lyčių aspekto integravimą ir tarpsektorinį požiūrį; |
| --- | --- |

E.

kadangi lyčių lygybė yra viena iš pagrindinių ES vertybių; kadangi teisė į vienodą požiūrį ir teisė į nediskriminavimą yra viena pagrindinių teisių, kuri įtvirtinta Sutartyse ir Chartijoje, ir jos turėtų būti visapusiškai paisoma; kadangi pagal Chartijos 3 straipsnį teisė į asmens neliečiamybę yra nepaprastai svarbi; kadangi todėl kaip horizontalųjį principą reikėtų visose ES veiklos ir politikos kryptyse įgyvendinti ir į jas įtraukti lyčių aspekto integravimą ir tarpsektorinį požiūrį;

| F. | kadangi visame pasaulyje plintantis autoritarizmas, neliberalizmas, populizmas ir žmogaus teisių pažeidimai kelia grėsmę taisyklėmis grindžiamai pasaulinei tvarkai ir vertybėms bei principams, kuriais grindžiama Sąjunga; kadangi pagal 2021 m. demokratijos indeksą („Democracy Index“) šiuo metu mažiau nei pusė (45,7 proc.) visų pasaulio gyventojų gyvena šalyse, kurių santvarka – vienokios ar kitokios rūšies demokratija, o daugiau nei 37 proc. gyvena autoritarinių režimų valstybėse; |
| --- | --- |

F.

kadangi visame pasaulyje plintantis autoritarizmas, neliberalizmas, populizmas ir žmogaus teisių pažeidimai kelia grėsmę taisyklėmis grindžiamai pasaulinei tvarkai ir vertybėms bei principams, kuriais grindžiama Sąjunga; kadangi pagal 2021 m. demokratijos indeksą („Democracy Index“) šiuo metu mažiau nei pusė (45,7 proc.) visų pasaulio gyventojų gyvena šalyse, kurių santvarka – vienokios ar kitokios rūšies demokratija, o daugiau nei 37 proc. gyvena autoritarinių režimų valstybėse;

| G. | kadangi terorizmas ir toliau išlieka viena rimčiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui, taip pat daro akivaizdžią žalą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; |
| --- | --- |

G.

kadangi terorizmas ir toliau išlieka viena rimčiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui, taip pat daro akivaizdžią žalą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms;

| H. | kadangi COVID-19 pandemija visame pasaulyje sukėlė nuosmukį žmogaus teisių apsaugos srityje, kurį paskatino priemonės ir politika, kurių buvo imtasi motyvuojant siekiu stabdyti viruso plitimą, o šios priemonės ir politika daugeliu atveju buvo susiję su tuo, kad ne vienoje valstybėje nustojo veikti demokratijos principai; |
| --- | --- |

H.

kadangi COVID-19 pandemija visame pasaulyje sukėlė nuosmukį žmogaus teisių apsaugos srityje, kurį paskatino priemonės ir politika, kurių buvo imtasi motyvuojant siekiu stabdyti viruso plitimą, o šios priemonės ir politika daugeliu atveju buvo susiję su tuo, kad ne vienoje valstybėje nustojo veikti demokratijos principai;

| I. | kadangi dėl ekstremaliųjų ekologinio pobūdžio situacijų, įskaitant tas, kurias kelia klimato kaita ir miškų naikinimas, daugėja žmogaus teisių pažeidimų ir jos daro poveikį ne tik artimiausiose apylinkėse esantiems asmenims, bet ir visai žmonijai; kadangi per pastaruosius metus padaugėjo asmenų, kurie gina žmogaus teises, aplinką ir žmonių galimybę naudotis savo žeme bei gamtos ištekliais, nužudymo, užpuolimo ir kitų rūšių smurto prieš juos atvejų; kadangi klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra dvi neatidėliotinai spręstinos ir tarpusavyje susijusios problemos, kuriomis grindžiamas tiek darnus vystymasis, tiek naudojimasis žmogaus teisėmis visame pasaulyje; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl ekstremaliųjų ekologinio pobūdžio situacijų, įskaitant tas, kurias kelia klimato kaita ir miškų naikinimas, daugėja žmogaus teisių pažeidimų ir jos daro poveikį ne tik artimiausiose apylinkėse esantiems asmenims, bet ir visai žmonijai; kadangi per pastaruosius metus padaugėjo asmenų, kurie gina žmogaus teises, aplinką ir žmonių galimybę naudotis savo žeme bei gamtos ištekliais, nužudymo, užpuolimo ir kitų rūšių smurto prieš juos atvejų; kadangi klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra dvi neatidėliotinai spręstinos ir tarpusavyje susijusios problemos, kuriomis grindžiamas tiek darnus vystymasis, tiek naudojimasis žmogaus teisėmis visame pasaulyje;

| J. | kadangi dėl Europoje patiriamos energetikos ir gamybos krizės žemyne gali išaugti skurdo lygis ir pažeidžiamumas, o kartu tai gali turėti potencialiai žalingą poveikį žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl Europoje patiriamos energetikos ir gamybos krizės žemyne gali išaugti skurdo lygis ir pažeidžiamumas, o kartu tai gali turėti potencialiai žalingą poveikį žmogaus teisėms;

| K. | kadangi teisės į minties, sąžinės ir religijos laisvę, įskaitant teisę tikėti arba netikėti, laikytis teistinių, agnostinių ar ateistinių pažiūrų, keisti savo religiją arba jos atsisakyti ir viešai išpažinti savo tikėjimą, pažeidimai kelia priespaudą, konfliktus ir karą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

K.

kadangi teisės į minties, sąžinės ir religijos laisvę, įskaitant teisę tikėti arba netikėti, laikytis teistinių, agnostinių ar ateistinių pažiūrų, keisti savo religiją arba jos atsisakyti ir viešai išpažinti savo tikėjimą, pažeidimai kelia priespaudą, konfliktus ir karą visame pasaulyje;

Bendros tendencijos ir visuotiniai iššūkiai demokratijai ir žmogaus teisėms

| 1. | dar kartą patvirtina žmogaus teisių visuotinumą ir nedalumą bei kiekvieno žmogaus prigimtinį orumą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad yra tvirtai įsipareigojęs spręsti žmogaus teisių problemas ES ir visame pasaulyje, ir primena ES bei jos valstybių narių pareigą siekti pirmauti pasaulyje propaguojant ir ginant žmogaus teises, pagrindines laisves ir demokratiją paisant pagrindinių Sąjungos vertybių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra įsitikinęs, kad žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir kiekvieno asmens orumo apsauga privalo būti Sąjungos išorės politikos kertinis akmuo; šiuo tikslu primygtinai ragina Sąjungą laikytis nuolatinio plataus užmojo įsipareigojimo užtikrinti, kad žmogaus teisių apsauga būtų pagrindinė visų sričių ES politikos dalis, ir didinti ES vidaus ir išorės politikos nuoseklumą šioje srityje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad ES prioritetų žmogaus teisių srityje planu turėtų būti 2020–2024 m. ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir todėl juo turėtų būti grindžiamos visos ES išorės politikos kryptys; pabrėžia, jog yra svarbu, kad valstybės narės prisiimtų atsakomybę už ES veiksmų planą ir viešai praneštų apie savo veiksmus pagal jį; ragina nacionalinius ir regioninius parlamentus, nacionalines žmogaus teisių institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas bendradarbiauti su valstybių narių lygmens valdžios institucijomis, siekiant prisidėti prie ES išorės žmogaus teisių politikos vykdymo; ragina į ateityje Tarybos atliekamą bet kurių ES žmogaus teisių gairių peržiūrą ir atnaujinimą įtraukti Parlamentą ir užtikrinti didesnį jų įgyvendinimo skaidrumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didelių grėsmių žmogaus teisėms ir demokratijai visame pasaulyje, pažymėdamas, kad demokratinių valstybių skaičius toliau mažėja, o autoritarinių režimų skaičius išaugo, todėl per pastaruosius metus beveik 75 proc. pasaulio gyventojų susidūrė su jų šalyse pablogėjusia žmogaus teisių padėtimi; susirūpinęs pabrėžia, kad įvairiose pasaulio šalyse vis dažniau šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės ir tarptautinė humanitarinė teisė, taip pat plačiai paplitęs nebaudžiamumas už šiuos pažeidimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad nepaisydami to, jog reikia sutelkti dėmesį į atsaką į klimato kaitos keliamas grėsmes ir atsigavimą nuo neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio užtikrinant visuotinį solidarumą, kai kurie autoritariniai lyderiai ne tik netinkamai valdė pandemiją ir pasaulinius išteklius, bet ir suintensyvino represijas prieš politinę opoziciją, nepritarimą reiškiančias grupes, žmogaus teisių gynėjus, pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant bendruomenių vadovaujamas ir tikėjimu grindžiamas bei religines organizacijas, ir nepriklausomą žiniasklaidą, taip pat skatina ir plečia esamus vidaus ir tarptautinius konfliktus ir kelia naujų konfliktų, turinčių pražūtingą poveikį žmogaus teisėms; apgailestauja dėl kelių atvejų, kai autoritariniai vadovai piktnaudžiavo pandemijos poveikiu, kad pateisintų savo represinės politikos griežtinimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, jog svarbu, kad, siekdamos spręsti pasaulines problemas žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ES ir jos valstybės narės nuosekliai veiktų kartu, ypač daugiašaliuose forumuose, ir jog svarbu išlaikyti nuoseklumą su jos išorės ir vidaus politika; mano, kad tolesnis vieningo balsavimo taisyklės taikymas priimant tam tikrus užsienio politikos sprendimus, įskaitant sankcijas žmogaus teisių pažeidėjams, kliudo imtis būtinų ryžtingų veiksmų atsižvelgiant į kintančias geopolitines aplinkybes, todėl šią taisyklę reikėtų persvarstyti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų remti demokratiją ir žmogaus teises visame pasaulyje; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir jos valstybes nares tiek individualiai, tiek bendradarbiaujant su bendraminčiais tarptautiniais partneriais užkirsti kelią nepriimtiniems bandymams susilpninti demokratines institucijas bei visuotines žmogaus teises ir susiaurinti pilietinės visuomenės erdvę; dar kartą pabrėžia daugiašališkumo kaip priemonės šiam tikslui pasiekti svarbą; pabrėžia, kad svarbu visuose ES diplomatiniuose santykiuose su visais partneriais, visų pirma su šalimis, kurios laikomos strateginėmis partnerėmis, teikti pirmenybę susirūpinimą keliantiems demokratijos ir žmogaus teisių klausimams; be to, pabrėžia, kad svarbu ES parlamentinėje veikloje skirti pirmenybę žmogaus teisių klausimams, be kita ko, Žmogaus teisių pakomitetį pertvarkant į savarankišką komitetą; pažymi, kad 2022 m. rugpjūčio 26 d. pradėtas bandomasis projektas, kurio tikslas – įsteigti Europos diplomatijos akademiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, jog, siekiant realizuoti plačių užmojų ES žmogaus teisių srities užsienio politikos įsipareigojimus ir retoriką, tokia politika turi būti pavyzdinė, kad nebūtų pakenkta jos patikimumui priešinantis pasauliniam demokratiniam nuosmukiui; ragina ES institucijas ir įstaigas, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), užtikrinti, kad ES ir valstybių narių įsipareigojimai žmogaus teisių srityje būtų nuosekliai įgyvendinami vykdant ES bendrą užsienio ir saugumo politiką; šiuo atžvilgiu ragina jas privačiai ir viešai, taip pat dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose naudotis visomis diplomatinėmis priemonėmis, siekiant iškelti šalims partnerėms žmogaus teisių klausimus; pakartoja savo raginimą ES ypač rūpintis, kad būtų įvertinti bet kokie pažeidimai, susiję su jos pačios politika, projektais ir finansavimu trečiosiose valstybėse, įskaitant Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko teikiamą finansavimą, ir užkirstas kelias šiems pažeidimams, taip pat sukurti asmenų ar grupių, kurių teisės galėjo būti pažeistos dėl ES veiklos tose šalyse, skundų nagrinėjimo tvarką; |
| --- | --- |

8.

Rusijos agresija prieš Ukrainą

| 9. | kuo griežčiausiai smerkia neteisėtą, nepagrįstą ir neišprovokuotą Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, taip pat Baltarusijos dalyvavimą jame, kuriuo Rusijai sudaroma galimybė iš jos teritorijos rengti mirtinus išpuolius prieš Ukrainą; atsižvelgdamas į tai, smarkiai apgailestauja dėl žmonių kančių ir smerkia sunkius žmogaus teisių bei humanitarinės teisės pažeidimus, kuriuos padarė Rusijos ginkluotosios pajėgos ir jos nevalstybiniai subjektai Ukrainoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina bendras ES, jos valstybių narių ir pilietinės visuomenės pastangas reaguojant į karą; be to, palankiai vertina Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijose ir balsavimuose dėl neteisėto karo Ukrainoje daugelio šalių išreikštą solidarumą su Ukraina; dar kartą pabrėžia, jog reikia stiprinti ES diplomatines pastangas dėl šalių, kurios balsuojant dėl 2022 m. kovo 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos rezoliucijos dėl agresijos prieš Ukrainą ir vėlesnių rezoliucijų šiuo klausimu susilaikė arba balsavo prieš, siekiant paaiškinti Rusijos agresijos rimtumą ir būtinybę tarptautinei bendruomenei vieningai reaguoti į šį akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą; ragina ES ir jos valstybes nares teikti Ukrainos žmonėms paramą, kuri šiems reikalinga savo laisvei, demokratijai, žmogaus teisėms ir tarptautinei teisei apginti; palankiai vertina per karą pritaikytas precedento neturinčias sankcijas ir ragina jas koordinuotai įgyvendinti; be to, ragina ES ir jos valstybes nares remti pastangas ir stiprinti Rusijos nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant padėti kurti pagrindus būsimai demokratinei santvarkai Rusijoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai smerkia Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą metu Rusijos ginkluotųjų pajėgų ir nevalstybinių subjektų įvykdytus žiaurumus, karo nusikaltimus ir šiurkščius tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, įskaitant seksualinį smurtą, smurtą dėl lyties ir civilių bei karo belaisvių kankinimą ir žudymą, ir yra stipriai susirūpinęs dėl jų; primygtinai ragina imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad asmenys, padarę karo nusikaltimus ir žmogaus teisių pažeidimus Ukrainoje, būtų kuo greičiau identifikuoti ir patraukti atsakomybėn, ir užtikrinti veiksmingas teisių gynimo priemones Ukrainos civilių gyventojų patirtai žalai atlyginti; ragina ES ir jos valstybes nares šiuo tikslu toliau teikti visapusišką paramą atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, priemonėms ir mechanizmams, įskaitant Ukrainos prokurorus, tyrėjus ir teismines institucijas, Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT), Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos tyrimo komisiją, ir nacionaliniams tyrimams pagal visuotinės jurisdikcijos principą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad ES suteikė paramą TBT tyrimų pajėgumams, siekdama jam padėti išplėsti atliekamų karo nusikaltimų Ukrainoje tyrimų mastą; pabrėžia, kad svarbu greitai surinkti ir išsaugoti karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymus, ir palankiai vertina pilietinės visuomenės pastangas šiuo tikslu; ragina Komisiją teikti visą būtiną pagalbą, įskaitant finansavimą pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP „Globali Europa“), ir primygtinai ragina valstybes nares pačias dalyvauti šiame procese, kai tik gali; palankiai vertina patikslintus ES patariamosios misijos Ukrainoje įgaliojimus ir Komisijos pasiūlymą išplėsti Eurojusto įgaliojimus siekiant remti kovą su nebaudžiamumu visomis aplinkybėmis; ragina priimti informacija grindžiamą sprendimą dėl tinkamiausių sumanymų, kaip patraukti atsakomybėn asmenis ir subjektus, atsakingus už Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą ir Ukrainos teritorijoje įvykdytus karo nusikaltimus, be kita ko, specialiai įsteigtame tarptautiniame teisme arba TBT inicijuojant agresijos nusikaltimo tyrimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau naudotis visomis turimomis priemonėmis, kuriomis remiama kova siekiant išvaduoti Ukrainą iš okupantų ir teikti pagalbą iš Ukrainos bėgantiems bei paramos ES valstybėse narėse ieškantiems žmonėms; pažymi, kad nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios į ES atvyko 8,8 mln. ukrainiečių, iš kurių 4 mln. įregistruoti kaip laikinos apsaugos arba apsaugos pagal panašias nacionalines sistemas Europoje gavėjai; palankiai vertina visų formų ES piliečių solidarumą ir pagalbą Ukrainos žmonėms, įskaitant jų dalyvavimą teikiant humanitarinę pagalbą, ir palankiai vertina tai, kad pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva (24), siekiant į ES atvykstantiems perkeltiesiems Ukrainos gyventojams nedelsiant suteikti apsaugą ir teises; pabrėžia, kad svarbu didinti priimančiųjų šalių finansavimą, be kita ko, daugiau dėmesio skiriant galimybei gauti išsilavinimą, ekonominėms galimybėms, būstui, sveikatos priežiūrai ir integracijai priimančiojoje visuomenėje; pabrėžia, kad reikia remti, be kita ko, seksualinio smurto, smurto dėl lyties ir reprodukcinio smurto aukas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia Ukrainos vaikų priverstinį perkėlimą ir deportaciją, be kita ko, iš sveikatos priežiūros institucijų, į Rusijos Federaciją bei jos okupuotas teritorijas Ukrainoje ir priverstinį jų įvaikinimą Rusijos šeimose; ragina ES ir jos valstybes nares padėti nustatyti šių vaikų buvimo vietą ir juos sugrąžinti šeimoms ar teisėtiems globėjams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad neteisėtas, nepagrįstas ir neišprovokuotas agresijos karas prieš Ukrainą padarė didžiulį poveikį pasauliniam apsirūpinimo maistu saugumui, atsižvelgiant į tai, kad Ukraina yra penkta pagal dydį grūdų eksportuotoja pasaulyje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia didelį susirūpinimą dėl branduolinių įrenginių Ukrainoje saugos, nes jiems nuolat gresia karinis apšaudymas; ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę aplink šiuos branduolinius įrenginius nustatyti saugos zonas; |
| --- | --- |

15.

ES politikos, priemonių ir diplomatijos stiprinimas siekiant saugoti ir propaguoti žmogaus teises ir demokratiją pasaulyje

KVTBP „Globali Europa“ ir teminė Žmogaus teisių ir demokratijos programa

| 16. | ragina ES apsvarstyti, kaip visose ES priemonėse ir strategijose skatinti ir geriausiai taikyti žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį, siekiant sustiprinti ES užsienio politiką žmogaus teisių srityje ir prisitaikyti prie besivystančios geopolitinės padėties bei ją formuoti; pabrėžia, kad KVTBP „Globali Europa“, įskaitant jos teminę žmogaus teisių ir demokratijos programą, yra viena pagrindinių ES turimų priemonių, kuria siekiama pagerinti žmogaus teisių padėtį visame pasaulyje ir padėti puoselėti atsparią, įtraukią ir demokratinę visuomenę priešinantis autoritarinių režimų įtakai; pabrėžia, kad vietos pilietinės visuomenės subjektų dalyvavimas yra labai svarbus siekiant apsaugoti žmogaus teises ir demokratiją jų šalyse, ir pakartoja savo raginimą sudaryti jiems visas sąlygas dalyvauti atitinkamoje ES išorės veikloje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad šiuo metu pagal KVTBP „Globali Europa“ teminę žmogaus teisių ir demokratijos programą ir iš Europos demokratijos fondo lėšų pilietinės visuomenės organizacijoms ir aktyvistams visame pasaulyje teikiama neįkainojama parama; pabrėžia, jog svarbu, kad KVTBP „Globali Europa“ kartu su strateginiais tarptautiniais ir vietos partneriais propaguotų žmogaus teises ir demokratiją, visų pirma pasitelkiant ES rinkimų stebėjimo misijas; pabrėžia Parlamento vaidmenį šios priemonės programavimo procese ir ragina Komisiją ir EIVT gerinti savalaikį keitimąsi visa svarbia informacija, kad Parlamentas galėtų savo vaidmenį atlikti taip, kaip įtvirtinta Sutartyse, ypač aukšto lygio geopolitiniuose dialoguose su Komisija; ragina Komisiją ir EIVT vesti dialogą su Parlamentu, kad būtų pasiekta pažanga šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia ilgalaikio planavimo ir nuolatinės paramos projektams ir iniciatyvoms pagal KVTBP „Globali Europa“ svarbą, visų pirma kai tai susiję su regionais, kurie yra paveikti konfliktų, karo ir gaivalinių nelaimių; ragina Komisiją ir EIVT kaip kompleksinį prioritetą į visas temines ir geografines KVTBP „Globali Europa“ programas integruoti paramą demokratijai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja savo raginimą užtikrinti didesnį finansavimo susitarimų pagal KVTBP „Globali Europa“ nuostatų, susijusių su žmogaus teisėmis, skaidrumą ir patikslinti tokių susitarimų galiojimo sustabdymo mechanizmą bei kriterijus žmogaus teisių, demokratijos ar teisinės valstybės principų pažeidimo ir didelio masto korupcijos atvejais; ragina Komisiją nenaudoti biudžeto paramos trečiųjų valstybių vyriausybėms kaip veiklos sąlygos, taikomos bendradarbiavimui su šalimis, kuriose žmogaus teisių pažeidimai ir represijos prieš žmogaus teisių gynėjus yra plačiai paplitę; |
| --- | --- |

18.

ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais

| 19. | visapusiškai remia ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais veiklą ginant ir propaguojant žmogaus teises pasaulyje per bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir bendraminčiais partneriais, taip pat jo svarbų vaidmenį didinant ES žmogaus teisių politikos veiksmingumą siekiant didinti jos nuoseklumą; pabrėžia, jog tam, kad ši politikos sritis taptų dar nuoseklesnė, ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais ir kiti ES specialieji įgaliotiniai šalyse ir regionuose turi glaudžiai bendradarbiauti, ir ragina didinti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais pareigybės matomumą; pabrėžia, jog yra svarbu, kad ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais toliau bendradarbiautų su tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Jungtines Tautas ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos paskirtus specialiuosius pranešėjus, taip pat su kitų šalių atstovais ar pasiuntiniais, atsakingais už žmogaus teises; ragina ES specialųjį įgaliotinį viešai aktyviau įtraukti atskirus žmogaus teisių gynėjus ir glaudžiai bendradarbiauti su ES ir šalyse įsikūrusiomis pilietinės visuomenės organizacijomis bei žmogaus teisių gynėjais; pabrėžia, kad yra svarbu, jog ES specialieji įgaliotiniai šalyse ir regionuose bendradarbiautų su nacionalinės valdžios institucijomis dėl žmogaus teisių apsaugos ir individualių atvejų; ragina ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisėms toliau dėti diplomatines pastangas didinti ES paramą tarptautinei humanitarinei teisei ir tarptautiniam teisingumui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kad dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais paskyrimo Parlamente turėtų būti rengiamas išankstinis klausymas; siūlo sukurti sistemą, kurioje ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais būtų atsakingas Europos Parlamentui už savo kadencijos pradžioje darbo programoje nustatytų tikslų įgyvendinimą ir reguliariai teiktų ataskaitas apie pasiektą pažangą įgyvendinant tuos tikslus; pabrėžia, kad, nors Parlamentas ir išlaiko bendradarbiavimą su EIVT, sustiprintą Tarybos sprendimu 2010/427/ES (25) ir 2010 m. Komisijos Pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimu dėl politinės atskaitomybės, būtina toliau stiprinti Parlamento ir EIVT, įskaitant jos delegacijas, tarpinstitucinių santykių žmogaus teisių klausimais sistemą; pabrėžia, kad EIVT turi įtraukti Parlamentą rengdama gairių dokumentus dėl ES žmogaus teisių priemonių įgyvendinimo, kaip antai, ES žmogaus teisių gaires ir ES priemones dėl išsamaus patikrinimo, kovos su korupcija, be kita ko, trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu imtis iššūkių, kylančių koordinuojant ES institucijų veiklą, susijusią su ES išorės santykių žmogaus teisių srityje valdymu; palankiai vertina didesnį ES delegacijų, EIVT būstinės ir Tarptautinės partnerystės generalinio direktorato veiklos koordinavimą, susijusį su skubiais atskirais žmogaus teisių gynėjų atvejais; |
| --- | --- |

21.

ES specialusis pasiuntinys religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais

| 22. | apgailestaudamas pažymi, kad ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais pareigybė laisva daugiau kaip metus; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją atlikti spartų, skaidrų ir išsamų šio specialiojo pasiuntinio įgaliojimų veiksmingumo ir pridėtinės vertės vertinimą, be kita ko, vertinant iš jo institucinę poziciją, taip siekiant suteikti specialiajam pasiuntiniui pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių ir tinkamai remti specialiojo pasiuntinio institucinius įgaliojimus, pajėgumus ir pareigas; palankiai vertina tai, kad 2022 m. gruodžio 7 d. Frans van Daele paskirtas ES specialiuoju pasiuntiniu religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais; primena, kad specialusis pasiuntinys, visų pirma, turėtų daugiausia dėmesio skirti minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvės propagavimui ir apsaugai, taip pat teisei netikėti, teisę į apostazę ir teisę laikytis ateistinių pažiūrų; pabrėžia, kad specialusis pasiuntinys taip pat turėtų skirti ypatingą dėmesį priverstiniam atvertimui, piktnaudžiavimui šventvagystės įstatymais ir netikinčiųjų, kuriems gresia pavojus, padėčiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rekomenduoja nustatyti, kad specialusis pasiuntinys glaudžiai bendradarbiautų su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais ir Tarybos Žmogaus teisių darbo grupe ir taip papildytų jų veiklą; be to, ragina specialųjį pasiuntinį, siekiant koordinuoti veiksmus, reguliariai konsultuotis su Parlamentu ir bendradarbiauti su valstybių narių Komisijos nariais, pasiuntiniais ir ambasadoriais, atsakingais už religijos ar tikėjimo laisvės propagavimą; |
| --- | --- |

23.

ES dialogai žmogaus teisių klausimais ir kiti dvišaliai ryšiai su trečiosiomis šalimis

| 24. | pabrėžia, kad dialogai žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis suteikia galimybę sutelkti dėmesį į žmogaus teisių problemas, ir ragina išnaudoti visą šių dialogų potencialą siekiant rezultatų, juos reguliariai peržiūrint ir išnaudojant; dar kartą ragina dialogus žmogaus teisių klausimais nuo pat pradžių grįsti aiškiais lyginamaisiais indeksais, pagal kuriuos būtų galima stebėti jų veiksmingumą; ragina EIVT sistemingai vertinti dialogų rezultatus, apie juos informuoti ir atitinkamai po jų imtis tolesnių veiksmų; pabrėžia, kad siekiant, jog dialogai būtų veiksmingi, jie neturi būti naudojami vieni, o turėtų būti integruoti į išsamų ES veiksmų, įskaitant ES prekybos politiką, vykdomą su susijusiomis trečiosiomis šalimis, rinkinį: taip būtų supaprastintas žmogaus teisių aspektas ir sustiprintos per dialogus išsakytos idėjos; atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant dialogus žmogaus teisių klausimais svarbu atkreipti dėmesį į atskirus atvejus, ypač tuos, į kuriuos dėmesį atkreipė Parlamentas savo rezoliucijose, ir Sacharovo premijos laureatus ir finalininkus, kuriems gresia pavojus, taip pat svarbu užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus ir Parlamento informavimą apie veiksmus, kurių imtasi šiais atvejais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia sistemingų, tikrų, prieinamų ir įtraukių konsultacijų su visomis pilietinės visuomenės organizacijomis ir suinteresuotaisiais subjektais svarbą viso dialogo žmogaus teisių klausimais proceso metu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad dėl palankesnių bendradarbiavimo sąlygų atnaujinti dialogai žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis; mano, kad tais atvejais, kai po kelių dialogų žmogaus teisių klausimais nepranešama apie apčiuopiamą pažangą (kaip atsitiko daugeliu atvejų), ES turėtų pakoreguoti savo tikslus, be kita ko, susijusius su platesniu dvišalių santykių plėtojimu; |
| --- | --- |

26.

ES delegacijos

| 27. | mano, kad itin svarbu imtis visų įmanomų veiksmų siekiant skleisti informaciją apie ES žmogaus teisių gaires ES delegacijose, ir primygtinai ragina visas delegacijas užtikrinti tinkamą šių gairių įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai dar kartą ragina ES delegacijas ir jų žmogaus teisių „pagrindinius centrus“ trečiosiose šalyse aktyviau dirbti teikiant nuolatinę paramą žmogaus teisių gynėjams, įskaitant Sacharovo premijos laureatus ir finalininkus, kuriems gresia pavojus, ir nuodugniai nagrinėjant Parlamento rezoliucijose dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų nurodytas temas ir atskirus atvejus; ragina ES delegacijų pareigūnus informuoti valstybės valdžios institucijas apie žmogaus teisių gynėjų, demokratinės opozicijos ir pilietinės visuomenės aktyvistų priespaudos ir persekiojimo atvejus ir, jei nukentėję asmenys yra sulaikyti, stebėti jų padėtį, lankyti juos kalėjime, dalyvauti teismo procesuose ir pranešti apie šias bylas per dialogus žmogaus teisių klausimais, kuriuos ES vykdo su atitinkamomis šalimis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į atvejus, kai ES valstybių narių misijos ir ES delegacijos trečiosiose šalyse laikosi skirtingo požiūrio į žmogaus teisių apsaugą ir propagavimą, nors ES valstybės narės šiuo klausimu turi laikytis bendro įsipareigojimo; pabrėžia, kad ES valstybių narių ambasados, pvz., ES delegacijos, trečiosiose šalyse turėtų aktyviau propaguoti ir saugoti žmogaus teises, taip pat remti pilietinę visuomenę; ragina ES delegacijas įsteigti žmogaus teisių darbo grupes, suburiančias atitinkamas valstybių narių ambasadų ir ES delegacijų tarnybas, ir glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamų trečiųjų šalių tarptautinių ir regioninių pilietinės visuomenės organizacijų atstovais; |
| --- | --- |

28.

ES visuotinis sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimas (ES Magnitskio aktas)

| 29. | palankiai vertina tai, kad ES visuotinis sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimas vis dažniau pasitelkiamas kaip esminė priemonė, stiprinanti Europos Sąjungos, kaip pasaulinės veikėjos žmogaus teisių srityje, vaidmenį Tarybai taikant tikslines sankcijas; ragina veiksmingai, visapusiškai ir koordinuotai įgyvendinti jau patvirtintas ribojamąsias priemones ir, prireikus, patvirtinti papildomas priemones; ragina ES dinamiškiau naudoti šią priemonę – neatsiejamą jos užsienio žmogaus teisių politikos dalį; primena, kad kruopštus, nuoseklus ir tolygus ribojamųjų priemonių taikymas ir stebėjimas visose valstybėse narėse yra ES išorės veiksmų patikimumo ir veiksmingumo sąlyga; ragina ES bendradarbiauti su panašiai mąstančiais partneriais, taip siekiant paskatinti daugiau šalių priimti sankcijų režimus ir bendrai koordinuoti tikslinių ribojamųjų priemonių priėmimą, kad pasauliniu lygmeniu būtų užtikrintas kuo didesnis jų veiksmingumas; palankiai vertina tai, kad Komisijos Pirmininkė 2022 m. pranešime apie Sąjungos padėtį įsipareigojo pristatyti priemones, kuriomis būtų atnaujinta ES kovos su korupcija teisės aktų sistema, ir įtraukti korupciją į ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą, o tai atitinka Parlamento poziciją, taip siekiant iš tiesų nustatyti subjektus, kurie sudaro palankias ekonomines ir finansines sąlygas žmogaus teisių pažeidėjams; dar kartą ragina Tarybos sprendimams pradėti taikyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma ir taikyti sankcijas pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą; dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą stengtis atsižvelgti į Parlamento rekomendacijas dėl būsimų tikslinių sankcijų, kurios pateiktos jo rezoliucijose ir kituose dokumentuose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina pagal naująjį ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą 2021 m. sudarytus sąrašas; ragina Tarybą, valstybes nares ir EIVT parengti strategiją, kad būtų pagerinta ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus ir geografinių sankcijų režimų sąveika, visų pirma, geriau išnaudojant ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą siekiant šalinti pažeidimus, kurių negalima tiesiogiai susieti su valstybe, pvz., tais atvejais, kai samdiniai pažeidžia žmogaus teises vyriausybės nekontroliuojamose teritorijose, arba tarpvalstybiniais atvejais, pvz., kai vykdoma prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | yra labai susirūpinęs ir smerkia sąmoningą kai kurių šalių politiką, kai propagandos tikslais arba siekiant panaudoti kalinius kaip tarptautinių derybų ir mainų ar politinio spaudimo priemonę, remiantis melagingais kaltinimais, suiminėjami, savavališkai sulaikomi ar baudžiamojon atsakomybėn patraukiami užsieniečiai, įskaitant ES piliečius; pabrėžia, kad tokios politikos vykdymas yra laikomas įkaitų ėmimu, kaip tai apibrėžta Tarptautinėje konvencijoje dėl kovos su įkaitų ėmimu; ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užkirsti kelią tokiems veiksmams, visų pirma, perspėjant ES piliečius, ypač turinčius dvigubą pilietybę, dėl suėmimų rizikos lankantis tam tikrų šalių teritorijoje; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę asmenims arba subjektams, atsakingiems už ES piliečių kaip „valstybių įkaitų“ savavališkus sulaikymus ar suėmimus, taikyti ribojamąsias priemones pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą; |
| --- | --- |

31.

Korupcija ir žmogaus teisės

| 32. | pabrėžia, kad korupcija labai silpnina demokratinį valdymą, trukdo naudotis žmogaus teisėmis visame pasaulyje, sudaro palankesnes sąlygas pažeisti žmogaus teises ir teisinės valstybės principą ir įtvirtina tokius pažeidimus, taip pat daro neproporcingą poveikį pažeidžiamiausiems ir labiausiai marginalizuotiems asmenims ir visuomenės grupėms; ragina įtraukti kovą su korupcija į visų sričių politiką ir visus ES veiksmus, kuriais siekiama skatinti žmogaus teises ir demokratiją: parengti specialią visuotinę kovos su korupcija strategiją, įskaitant programas pagal ES išorės finansines priemones, ir stiprinti Parlamento vaidmenį kontroliuojant kovą su korupcija; pabrėžia, jog itin svarbu, kad ES ir valstybės narės pavyzdį rodytų kovodamos su korupcija, kuri susijusi su ES įsisteigusiais subjektais, taikydamos aukščiausius skaidrumo standartus išorės finansavimui ir didindamos paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, aktyvistams ir tiriantiesiems žurnalistams, dalyvaujantiems kovoje su korupcija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina ES stengtis pasiūlyti sukurti kovos su korupcija standartų rinkinį, kuris būtų vienodai taikomas visame pasaulyje, siekiant skatinti steigti veiksmingas kovos su korupcija įstaigas ir priimti patikimas reguliavimo sistemas, taip pat spręsti slaptumo principo besilaikančių jurisdikcijų ir mokesčių rojų klausimus; ragina skatinti bendradarbiavimą Europos Sąjungos viduje, tarp valstybių narių, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, ypač teismų, teisėsaugos ir informavimo lygmenimis, taip siekiant užtikrinti keitimąsi geriausia patirtimi ir dalijimąsi veiksmingomis priemonėmis kovojant su korupcija ir užkertant jai kelią; ragina siekti įsteigti tarptautinį kovos su korupcija teismą, kurį prižiūrėtų JT; |
| --- | --- |

33.

Tarptautinių susitarimų nuostatos dėl žmogaus teisių

| 34. | dar kartą ragina į ES ir trečiųjų šalių susitarimus įtraukti griežtas nuostatas dėl žmogaus teisių, kartu nustatant lyginamuosius indeksus ir procedūras, kurių reikia laikytis pažeidimų atveju; ragina Komisiją ir EIVT savo iniciatyva apsvarstyti, kaip užtikrinti veiksmingą galiojančių tarptautinių susitarimų nuostatų dėl žmogaus teisių stebėjimą ir vykdymą; pabrėžia, kad ES turėtų greitai ir ryžtingai reaguoti į nuolatinius trečiųjų šalių vykdomus nuostatų dėl žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, sustabdydama atitinkamų susitarimų galiojimą, jei pasirodytų, kad kitos galimybės neveiksmingos; pabrėžia, kad ES bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos (BLS) peržiūra, vykstantis teisėkūros procesas dėl naujo reglamento dėl BLS ir BLS lengvatomis besinaudojančių šalių tarptautinių konvencijų, susijusių su žmogaus teisėmis, įskaitant darbo teises, įgyvendinimo peržiūra suteikia galimybę labiau įsipareigoti atitinkamose trečiosiose šalyse užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją derantis dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su trečiosiomis šalimis reikalauti, kad jos ratifikuotų pagrindines tarptautines konvencijas, susijusias su žmogaus teisėmis, darbuotojų teisėmis ir aplinka, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą; pabrėžia, jog pageidautina, kad trečiosios šalys šias konvencijas ratifikuotų prieš užbaigiant derybas dėl LPS, kad šių konvencijų laikymasis taptų esminiu LPS aspektu ir kad būtų susitarta dėl specialių nuostatų; taip pat ragina esminėse LPS nuostatose pripažinti, kad susitarimų šalys privalo gerbti ir saugoti žmogaus teises, kaip nurodyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, paprotinėje teisėje ir tarptautinėse konvencijose, kurias jos yra pasirašiusios; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad kokybiški ex ante ir ex post poveikio darniam vystymuisi vertinimai yra svarbūs; pabrėžia, jog poveikio darniam vystymuisi vertinimais turėtų būti siekiama užtikrinti, kad susitarime, dėl kurio deramasi, jo išsamiose ir suformuluotose nuostatose būtų numatytos pakankamos priemonės, kad būtų galima išvengti neigiamo poveikio žmogaus teisėms; rekomenduoja pilietinės visuomenės organizacijas įtraukti į poveikio darniam vystymuisi valdymą, kad vertinimus atliktų žmogaus ir darbo teisių ekspertai ir kad būtų atsižvelgiama į pilietinės visuomenės organizacijų indėlį; |
| --- | --- |

36.

Paramos demokratijai veikla

| 37. | pabrėžia, kad 2022 m. minimos 10-osios Parlamento sprendimo imtis politinio vadovavimo įsipareigojant siekti didelės pažangos vykdant paramos demokratijai veiklą, kurią Parlamentas vykdo nuo 2014 m. taikydamas visapusišką požiūrį į paramą demokratijai, metinės; ypač palankiai vertina tai, kad jis remia partnerių parlamentų gebėjimų stiprinimą, tarpininkavimą ir dialogo bei kompromiso kultūros puoselėjimą (įskaitant tarp jaunųjų politinių lyderių), taip pat tai, kad jis remia parlamentarių, žmogaus teisių gynėjų, pilietinės visuomenės organizacijų ir laisvos žiniasklaidos atstovų įgalinimą; ragina Komisiją, laikantis nediskriminavimo principo, tęsti ir stiprinti veiklą šiose srityse ir didinti finansavimą bei paramą ES įstaigoms ir agentūroms, taip pat kitoms dotacijomis grindžiamoms organizacijoms; pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis, kai vis daugiau šalių daugėja įtampos ir represijų, labai svarbu teikti tiesioginę paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, žmogaus teisių gynėjams ir žmonėms, kurie reiškia kritiką ir kitokią nuomonę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia ES rinkimų stebėjimo misijų ir Parlamento veiklos kuriant ir tobulinant jų metodiką svarbą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę atnaujinti rinkimų stebėjimo metodiką, siekiant atsižvelgti į pastarųjų dviejų dešimtmečių pokyčius; primygtinai ragina trečiąsias šalis įgyvendinti ES rinkimų stebėjimo misijų pateiktas rekomendacijas siekiant pagerinti būsimų rinkiminių procesų organizavimą ir aplinką bei taip prisidėti prie rinkimų skaidrumo ir teisėtumo, taip pat gerinti atitinkamų valstybių demokratijos standartus; pabrėžia, kad svarbu didinti ES paramą vietos rinkimų stebėtojams, ypač apsaugos srityje; dar kartą ragina ES glaudžiai bendradarbiauti su vietinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuru, Europos Taryba ir kitomis Tarptautinio rinkimų stebėjimo principų deklaraciją patvirtinusiomis organizacijomis; |
| --- | --- |

38.

Daugiašališkumas ir ES veikla daugiašaliu lygmeniu

| 39. | dar kartą patvirtina, kad veiksmingai žmogaus teisių apsaugai visame pasaulyje būtinas tvirtas tarptautinis bendradarbiavimas daugiašaliu lygmeniu; pabrėžia, kad ypač svarbus JT ir šios organizacijos organų, kaip pagrindinio forumo, kuris turi gebėti siekti faktinės pažangos taikos ir saugumo, darnaus vystymosi ir pagarbos žmogaus teisėms ir tarptautinės teisės nuostatoms srityse, vaidmuo; ragina ES ir valstybes nares toliau politiškai ir finansiškai remti JT veiklą, įskaitant visus JT žmogaus teisių organus, visų pirma, Sutartimi įsteigtus organus ir įgaliotuosius ekspertus; todėl ragina JT generalinį sekretorių skirti tinkamų išteklių iš JT biudžeto ir primygtinai ragina valstybes nares padidinti savo savanoriškus įnašus; pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turi stengtis laikytis vieningos pozicijos tiek JT, tiek kituose daugiašaliuose forumuose, ir tokiu būdu propaguoti aukščiausius žmogaus teisių standartus; primena visų JT valstybių narių įsipareigojimus skatinti ir saugoti visas žmogaus teises ir pagrindines laisves, įtvirtintas Jungtinių Tautų steigimo chartijoje ir JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 60/251; apgailestauja, kad dvi nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės šiurkščiai pažeidžia žmogaus teises, o tai prilygsta karo nusikaltimams ir netgi genocidui; ragina JT valstybes nares susilaikyti nuo veiksmų, kuriais silpninama žmogaus teisių apsauga; pabrėžia JT žmogaus teisių tarybos pareigą kovoti su visais sunkiais žmogaus teisių pažeidimais visame pasaulyje; apgailestauja, kad daugelis JT žmogaus teisių tarybos narių demonstruoja akivaizdų įsipareigojimų laikytis žmogaus teisių nepaisymą, surenkant įrodymus užfiksuota tų šalių vykdomų sunkių žmogaus teisių pažeidimų ir jos nesugeba bendradarbiauti su JT žmogaus teisių mechanizmais; atsižvelgdamas į tai ragina iš esmės reformuoti JT žmogaus teisių tarybos nariams taikomus kriterijus; Ragina EIVT pradėti ir inicijuoti veiksmus, kuriais stengiamasi koordinuoti ES ir valstybių narių poziciją dėl narystės JT žmogaus teisių taryboje, – tai padėtų skatinti didesnį skaidrumą rinkimų procesuose, t. y. padėtų viešai skelbti informaciją apie tai, kaip balsuoja ES valstybės narės, ir suteikti motyvus tokiam balsavimui, padėtų išties gerinti konkurencingą procesą, nes užtikrintų, kad trys regioniniai blokai, kuriuose dalyvauja ES valstybės narės, pateiktų daugiau kandidatų, nei yra vietų, taip pat užtikrintų kandidatų atskaitomybę, nes būtų tikrinami jų savanoriški įsipareigojimai ir bendradarbiavimo su JT žmogaus teisių taryba, JT sutarties organais ir įgaliotaisiais ekspertais rezultatai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | griežtai smerkia visus išpuolius prieš JT įgaliojimus turinčius įgaliotuosius ekspertus ir prieš jų įgaliojimų nepriklausomumą; ragina valstybes nares ir ES demokratines partneres ryžtingai kovoti su tokiais mėginimais ir imtis visų įmanomų priemonių, kad būtų užtikrinta saugi ir atvira erdvė asmenims ir pilietinės visuomenės organizacijoms bendrauti su JT, jos atstovais ir mechanizmais; atkreipia dėmesį į JT įsteigtų tyrimų komisijų ir faktų nustatymo misijų, kurios vis dažniau pasitelkiamas siekiant duoti atsaką grubiems tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimams, taip pat siekiant kovoti su nebaudžiamumu, darbą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina ES ir valstybes nares remti regioninių žmogaus teisių sistemų stiprinimą, be kita ko, teikiant finansinę paramą ir dalijantis skirtingų regionų patirtimi; visų pirma, atkreipia dėmesį į labai svarbų stebėsenos institucijų ir teisminių mechanizmų, įsteigtų pagal šias regionines sistemas, svarbą ir jų papildomumą su JT žmogaus teisių sistema; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina ES ir valstybes nares imtis iniciatyvos daugiašaliuose forumuose siekiant paskatinti priimti visuotinai pripažįstamą terorizmo apibrėžtį, atsižvelgiant į tikslą – kovoti su šia nelaime; taip pat ragina jas imtis iniciatyvos dėl 2023 m. vykdomos 8-osios JT pasaulinės kovos su terorizmu strategijos peržiūros, siekiant šią strategiją papildyti tvirtomis nuostatomis, kuriomis būtų pripažįstamas neigiamas nederamo naudojimosi kovos su terorizmu teisės aktais ir politika poveikis pilietinės visuomenės erdvei ir visos valstybės būtų primygtinai raginamos imtis būtinų veiksmų, kad būtų reformuoti arba panaikinti jų kovos su terorizmu teisės aktai, taip siekiant užtikrinti, kad jie neturėtų neigiamo poveikio pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynėjams; ragina ES ir valstybes nares imtis iniciatyvos JT forumuose, kad būtų užmegztas konstruktyvus dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis ir žmogaus teisių gynėjais, ir užtikrinti, kad jie būtų svariai įtraukti į visus kovos su terorizmu politikos rengimo ir įgyvendinimo etapus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad autoritariniai režimai vis dažniau rengia išpuolius prieš taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, be kita ko, ginčija žmogaus teisių visuotinumą, jas relatyvizuodami, tvirtina, kad šios teisės yra Vakarų šalių vykdomos kultūrinės hegemonijos priemonė, griauna tarptautinę žmogaus teisių teisę ją iš naujo aiškindami ir kenkia JT organų ir mechanizmų, kuriais siekiama patraukti valstybes atsakomybėn už žmogaus teisių pažeidimus, veikimui; pabrėžia, kad ES pagrindinis prioritetas privalo būti tolimesnis žmogaus teisių visuotinumo gynimas, todėl ES turi inicijuoti paktą ir bendradarbiauti su kitomis demokratinėmis valstybėmis ir panašiai mąstančiais partneriais, taip siekiant stiprinti daugiašales organizacijas ir ginti taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką nuo augančių autoritarinių galių; pabrėžia, kad dėl sumažėjusio JT organų veiksmingumo atsiranda realių nuostolių – kyla konfliktų, žmonės žūsta ir kenčia, taip pat labai silpnėja bendras šalių gebėjimas spręsti pasaulines problemas; ragina ES valstybes nares ir bendraminčius partnerius labiau stengtis pakeisti šią tendenciją; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad reikia atlikti nešališką, sąžiningą ir skaidrią nevyriausybinių organizacijų (NVO) prašymų suteikti konsultacinį statusą JT Ekonominėje ir Socialinėje Taryboje (ECOSOC) peržiūrą; ragina imtis veiksmų, kad būtų sukurta atskira Sąjungos būstinė kiekviename daugiašaliame forume, įskaitant JT Saugumo Tarybą, be jau esamos nuolatinės vienos iš valstybių narių būstinės Saugumo Taryboje, nes tai sustiprintų ES gebėjimą veikti, taip pat jos nuoseklumą ir patikimumą pasaulyje; ragina ES ir valstybes nares dalyvauti bendrose JT Generalinės Asamblėjos diskusijose ir primygtinai ragina ECOSOC nares toliau kovoti su nepagrįstomis kliūtimis, kliudančiomis NVO gauti ECOSOC akreditaciją, visų pirma, toms, kurių prašymai yra svarstomi labai ilgą laiką; |
| --- | --- |

44.

Tarptautinės humanitarinės teisės laikymasis

| 45. | susirūpinęs pažymi, kad vis labiau nepaisoma tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės, ypač visame pasaulyje vykstančiuose konfliktuose; pabrėžia, jog itin svarbu, kad humanitarinės pagalbos agentūros ir labdaros organizacijos galėtų laiku ir nekliudomai teikti visapusišką pagalbą visiems pažeidžiamiems gyventojams, ir ragina visas ginkluotuosiuose konfliktuose dalyvaujančias šalis apsaugoti civilius gyventojus ir humanitarinės pagalbos, medicinos, žiniasklaidos ir švietimo srities darbuotojus; ragina sistemingai kurti humanitarinius koridorius regionuose, kuriuose vyksta karai ar kovos, kad civiliai gyventojai, kuriems gresia pavojus, galėtų išvykti iš konflikto zonos, ir griežtai smerkia bet kokius išpuolius prieš juos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad vykdant ES politiką, susijusią su tam tikros teritorijos okupacijos ar aneksijos atvejais, turėtų būti vadovaujamasi tarptautine humanitarine teise, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti šios politikos nuoseklumą tokiose situacijose; pabrėžia, kad ES įsisteigusios įmonės yra atsakingos už griežčiausios išsamaus patikrinimo politikos taikymą bet kokiai ekonominei ar finansinei veiklai atitinkamose teritorijose arba su jomis susijusiose teritorijose, taip pat už užtikrinimą, kad būtų griežtai laikomasi tarptautinės teisės ir ES sankcijų politikos, kai ji taikoma; |
| --- | --- |

46.

Kova su nebaudžiamumu ir tarptautinės baudžiamosios justicijos stiprinimas

| 47. | atkreipia dėmesį į žmogaus teisių pažeidimų ir plačiai paplitusio nebaudžiamumo sąsają ir atskaitomybės stoką regionuose ir šalyse, kurias veikia konfliktai; labai palankiai vertina nuolatinį Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) darbą kovojant su nebaudžiamumu; ragina ES ir valstybes nares teikti TBT pakankamą paramą, kad jis galėtų vykdyti savo darbą; pakartoja, kad smerkia nuolatines pastangas pakenkti TBT teisėtumui ir darbui; ragina ES ir valstybes nares toliau stengtis kovoti su tokiais veiksmais ir reaguoti į grasinimus ir sankcijas žmogaus teisių gynėjams ir liudytojams, bendradarbiaujantiems su TBT; pabrėžia, kad TBT atlieka esminį vaidmenį vykdant karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui tyrimus; ragina ES ir valstybes nares toliau bendradarbiauti su TBT kovojant su tokiais nusikaltimais ir užkertant jiems kelią; palankiai vertina nuolatinę ES ir valstybių narių paramą TBT ir ragina ES valstybes nares suderinti šį įsipareigojimą su tvariu finansavimu, kurio reikia siekiant įvykdyti teisingumą visais TBT svarstomais atvejais; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina ES teikti paramą TBT prokurorui, kad vykdant tyrimus dėl įtariamųjų įvykdytų karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir galimo genocido ir vykdant jų baudžiamąjį persekiojimą šiam teismui būtų teikiama politinė parama, galimybė rinkti visus turimus įrodymus ir su jais susipažinti, įskaitant atvirųjų šaltinių žvalgybos informaciją, informaciją ir duomenis, palydovines nuotraukas ir pasiklausymo būdu gautą informaciją, taip pat būtų skiriama pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių TBT bendrajam biudžetui, kad būtų visiškai apsaugotas jo nepriklausomumas ir nešališkumas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prašo ES ir valstybių narių raginti savo partnerius ratifikuoti Romos sutartį, siekiant taip išplėsti TBT jurisdikciją; ragina ES veikti pagal Tarybos sprendimą 2011/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (26), išlaikant tvirtą poziciją dėl agresijos nusikaltimo, kaip raginama 2014 m. liepos 17 d. Parlamento rezoliucijoje dėl agresijos nusikaltimo (27); |
| --- | --- |

49.

| 50. | pakartoja savo raginimą Komisijai parengti išsamų ES kovos su nebaudžiamumu veiksmų planą, kuriame, be kita ko, turėtų būti skyriai apie svarbų pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu ir poreikį jas saugoti visais atvejais, ir apie priemones kovai su nebaudžiamumu už seksualinį smurtą dėl lyties, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pažeidimus konfliktų aplinkybėmis; ragina ES ir jos tarptautinius partnerius visapusiškai pasinaudoti visomis atitinkamomis kovos su nebaudžiamumu priemonėmis, be kita ko, teikti paramą visuotinei jurisdikcijai nacionaliniu lygmeniu, specialiesiems tribunolams nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (įskaitant už agresijos nusikaltimus), taip pat sukurti lanksčius bendradarbiavimo ir finansavimo mechanizmus, kad būtų galima greitai rinkti ir analizuoti nusikaltimų įrodymus; ragina Komisiją užtikrinti, kad šios priemonės būtų taikomos koordinuotai ir papildytų kitas atitinkamas ES ir valstybių narių priemones; ragina Komisiją parengti programą, skirtą stiprinti ne tik valstybių narių, bet ir trečiųjų šalių pajėgumą taikyti visuotinės jurisdikcijos principą savo nacionalinėse teisinėse sistemose; |
| --- | --- |

50.

Daryti pažangą siekiant visuotinio mirties bausmės panaikinimo ir kankinimo bei kitų formų netinkamo elgesio prevencijos

| 51. | pakartoja, kad principingai prieštarauja mirties bausmei, kuri yra neatitaisoma, žiauri, nežmoniška ir žeminanti bausmė; pabrėžia, kad ES turi nepaliaujamai siekti visuotinio mirties bausmės panaikinimo, – tai pagrindinis jos užsienio politikos žmogaus teisių srityje tikslas; ragina ES ir valstybes nares visuose tarptautiniuose forumuose raginti panaikinti mirties bausmę ir ieškoti kuo platesnės paramos šiai pozicijai; ragina JT organus toliau dėti pastangas visuotinio mirties bausmės panaikinimo klausimu, laikantis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijų; griežtai smerkia įstatymų dėl šventvagystės, pagal kuriuos numatyta galimybė skirti mirties bausmę nuteisus asmenį, vykdymą visame pasaulyje; pakartoja, kad laisvė rinktis religiją, be kita ko, tikėti ar apskritai netikėti ir toliau yra pagrindinė žmogaus teisė, už kurią negalima bausti mirtimi arba žeminančiu elgesiu; ragina visas šalis, kurios to dar nepadarė, panaikinti mirties bausmę arba nedelsiant paskelbti moratoriumą – tai būtų pirmas žingsnis siekiant ją panaikinti; be to, ragina atitinkamas šalis sumažinti nusikaltimų ar nusikalstamų veikų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, sąrašą; ragina užtikrinti skaidrumą dėl mirties bausmių ir jų vykdymo tose šalyse, kurios tokių statistinių duomenų neatskleidžia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smerkia bet kokius kankinimo ir nežmoniško ar žeminančio elgesio atvejus, priverstinius dingimus, savavališkus sulaikymus ir neteisėtus žudymus ir apgailestauja dėl to, kad daugelyje šalių jie tebėra dažni; su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į tendenciją, kad visame pasaulyje daugėja kankinimo atvejų, o jo vykdytojai dažniausiai lieka nenubausti; pripažįsta pilietinės visuomenės organizacijų ir žmogaus teisių gynėjų svarbą kovojant su kankinimu ir kitų formų netinkamu elgesiu; |
| --- | --- |

52.

Reagavimas į pasaulinius žmogaus teisių ir demokratijos iššūkius

Reagavimas į COVID-19 pandemiją ir atsigavimas po jos

| 53. | yra labai susirūpinęs dėl ilgalaikių neigiamų COVID-19 pandemijos padarinių tiek bendrai demokratijos padėčiai, tiek žmogaus teisėms visame pasaulyje; atkreipia dėmesį į neproporcingą neigiamą poveikį labiausiai pažeidžiamoje padėtyje esančioms grupėms, įskaitant moteris, vaikus, neįgaliuosius, tam tikromis lėtinėmis ligomis sergančius asmenis, pagyvenusius asmenis, lesbietes, gėjus, biseksualius, translyčius, interseksualius ir queer asmenis (LGBTIQ asmenis), skurstančiuosius, etninėms, tikėjimo ir religinėms mažumoms priklausančius asmenis, pabėgėlius ir migrantus bei kalinčius ar sulaikytus asmenis; taip pat yra susirūpinęs dėl vėlavimo ir kliūčių, trukdančių naudotis sveikatos paslaugomis, ir dėl to padažnėjusių nenumatyto nėštumo, seksualinio smurto ir smurto dėl lyties, nesaugių nėštumo nutraukimo ir gimdyvių bei naujagimių mirties atvejų; apgailestaudamas pažymi, kad COVID-19 prevencijos priemonės naudojamos kaip dingstis neleisti šeimos nariams ar advokatams apsilankyti sulaikymo centruose ir pažeisti sulaikytųjų teises; giria žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų, kartais net rizikuojančių gyvybe, veiklą informuojant ar stengiantis užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams pandemijos metu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pakartoja, kad galimybė naudotis aukščiausio pasiekiamo lygio sveikatos priežiūros paslaugomis ir visuotinė galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra vienas iš pagrindinių kiekvieno žmogaus teisių nepatiriant išskyrimo; ragina ES ir valstybes nares remti šių teisių gynimą, ypač tose šalyse ir regionuose, kuriuose sveikatos priežiūros paslaugos yra labiausiai nepakankamos, ir primygtinai ragina šalis siekti pažangos sudarant palankesnes sąlygas naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; tvirtina, kad ES turėtų toliau finansuoti COVID-19 vakcinų kūrimą ir tiekimą visame pasaulyje, šviesti apie skiepų naudą ir didinti skiepų prieinamumą, pasiekiamumą ir įperkamumą, taip siekiant išvengti ligų, kurių galima išvengti skiepijant; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pakartoja, kad asmens laisvė, susirinkimų laisvė, minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo bei žodžio laisvės yra demokratijos pagrindas; yra labai susirūpinęs dėl to, jog ypač autoritariniai režimai vis dažniau naudoja masinio sekimo technologijas, kad apribotų šias laisves, o tokio sekimo atvejų dar padaugėjo prisidengiant COVID-19 prevencijos priemonėmis; ragina griežtai ir veiksmingai uždrausti masinio sekimo technologijų pardavimą; ragina aktyviau reaguoti į masinį dezinformacijos ir sąmokslo teorijų skverbimąsi į skaitmeninę erdvę, kurį daugiausiai vykdo autoritariniai režimai ir ne valstybiniai veikėjai (bet ne vien jie); |
| --- | --- |

55.

Moterų teisės, moterų įgalėjimas ir lyčių lygybė

| 56. | smerkia tai, kad nė vienoje pasaulio šalyje dar nėra pasiekta lyčių lygybė; pabrėžia, kad visuose pasaulio regionuose plačiai įsivyravęs smurtas dėl lyties ir sąveikinė diskriminacija; pabrėžia, kad būtent moterys ir mergaitės toliau daugiausiai kenčia nuo smurto ir kad seksualinis smurtas, smurtas dėl lyties ir reprodukcinis smurtas yra paplitęs daugelyje pasaulio vietų ir kad ypač dažnai jis pasitelkiamas ginkluotuosiuose konfliktuose kaip kovos ginklas; pabrėžia, kad žmogaus teisių gynėjos, aktyvistės, žurnalistės ir teisininkės ypač dažnai nukenčia ir kad jos vis dažniau bauginamos, prie jų priekabiaujama, sulaukia grasinimų ir išpuolių internete; |
| --- | --- |

56.

| 57. | su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad daugėja smurto dėl lyties ir smurto artimoje aplinkoje, ir apgailestauja dėl lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms daromų kliūčių tiek besivystančiose, tiek išsivysčiusiose šalyse; dar kartą ragina ES ir valstybes nares visapusiškai remti moterų teisę į kūno neliečiamybę, orumą ir savarankišką sprendimų priėmimą, taip pat iš tiesų kovoti su smurtu dėl lyties ir smurtu artimoje aplinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant ES pastangų, moterys vis dar sudaro mažumą vadovų pareigose ir uždirba mažiau už vyrus, einančius su tokia pačia atsakomybe susijusias ir tokias pačias pareigas, o jų kompetencija ir įgūdžiai dėl lyties yra nepakankamai vertinami arba menkinami; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina ES ir jos tarptautinius partnerius labiau stengtis siekiant užtikrinti, kad moterys, mergaitės ir pažeidžiamos grupės galėtų visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, ir užtikrinti lygias galimybes visiems; ragina visame pasaulyje panaikinti įstatymus ir praktiką, kuriais moterims užkertamas kelias naudotis savo teisėmis, visų pirma, teise į mokslą, darbą, dalyvavimą politinių ir viešųjų sprendimų priėmimo procese; apgailestauja dėl padėties, kai moterims ir moterų vadovaujamiems namų ūkiams, ypač humanitarinių krizių zonose, nesuteikiama galimybė gauti humanitarinę pagalbą ir pagrindines paslaugas, nes nacionalinės ir vietos valdžios institucijos primygtinai reikalauja, kad šias paslaugas teiktų darbuotojos moterys, tačiau tuo pačiu metu apriboja moterų galimybes įsidarbinti; ragina Stambulo konvencijos dar neratifikavusias valstybes ją ratifikuoti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | griežtai smerkia bet kokį priverstinių santuokų, namų arešto, išžaginimo ir kitokio žeminančio elgesio su moterimis naudojimą; ragina Komisiją ir ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais spręsti ankstyvų ir priverstinių santuokų problemą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primena valstybėms jų pareigą užtikrinti galimybę naudotis visapusiškomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugomis, įskaitant modernius kontracepcijos metodus, saugius ir teisėtus abortus, gimdyvių, nėščiųjų ir pogimdyminę sveikatos priežiūrą, pagalbinio apvaisinimo paslaugas ir prieigą prie informacijos apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir švietimo, įskaitant visapusišką lytinį švietimą, be jokios diskriminacijos; ragina toliau stiprinti juridines teises ir apsaugą ir pašalinti kliūtis, trukdančias naudotis lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis visame pasaulyje; pakartoja savo raginimą į Chartiją įtraukti teisę į saugų ir teisėtą abortą; palankiai vertina tai, kad paskelbtos atnaujintos Pasaulio sveikatos organizacijos gairės, kuriose pateikiamos pagrindinės rekomendacijos sveikatos sistemoms dėl nėštumo nutraukimo priežiūros paslaugų teikimo; ragina ES ir valstybes nares daugiašaliuose ir dvišaliuose santykiuose visapusiškai remti ir skatinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, įskaitant galimybę atlikti abortus, laikantis tarptautinės žmogaus teisių teisės ir standartų; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina labiau stengtis siekiant užtikrinti, kad seksualinis smurtas nebūtų pasitelkiamas kaip kovos ginklas ir kad tokio smurto vykdytojai būtų nubausti; ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant visiškai išnaikinti moterų lyties organų žalojimo praktiką visame pasaulyje; ragina ES prisiimti tvirtesnį įsipareigojimą ir remti moterų teisių apsaugą trečiosiose šalyse tą darant visais savo veiksmais konfliktų prevencijos ir sprendimo, taip pat taikos palaikymo, humanitarinės pagalbos ir atstatymo po konflikto operacijų, pereinamojo laikotarpio teisingumo ir žmogaus teisių bei demokratinių reformų skatinimo srityse, ypatingą dėmesį skiriant moterų, kurios patiria priešiškumą, diskriminaciją ar stigmatizaciją, nėščiųjų, neseniai vaikų susilaukusių vaikų, bedarbių ar skurstančių moterų teisėms; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pakartoja, kad reikia imtis ryžtingų veiksmų siekiant užtikrinti visapusišką Trečiojo ES lyčių lygybės veiksmų plano įgyvendinimą; ragina ES, kaip nustatyta Trečiajame ES lyčių lygybės veiksmų plane, tvirtai spręsti sąveikiškumo problemą parengiant politiką, skirtą kovoti su daugialype diskriminacija, kurią patiria milijonai moterų ir mergaičių, kenčiančių nuo su kasta susijusių, pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimų, įskaitant seksualinę prievartą ir smurtą, perkėlimą, priverstinį darbą ir (arba) darbą už skolas, prostituciją ir prekybą žmonėmis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pakartoja, kad smerkia komercinę surogatinės motinystės praktiką – pasaulinį reiškinį, dėl kurio moterys visame pasaulyje yra išnaudojamos ir jomis yra prekiaujama, kuri nukreipta visų pirma į finansiniu ir socialiniu požiūriu pažeidžiamas moteris; atkreipia dėmesį į didelį tokios praktikos poveikį moterims, moterų teisėms, moterų sveikatai ir lyčių lygybei ir pabrėžia jos tarpvalstybinį poveikį; ragina sukurti Europos teisinę sistemą, pagal kurią būtų sprendžiama neigiamų komercinės surogatinės motinystės pasekmių problema; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smerkia teisės aktus, politiką ir praktiką, kuriais sudaromos sąlygos vaikų atrankai dėl lyties, rasės, negalios ar dėl kitų priežasčių; |
| --- | --- |

64.

Vaiko teisės

| 65. | ragina laikytis sistemingo ir nuoseklaus požiūrio į vaiko teisių propagavimą ir gynimą vykdant visą ES išorės politiką; ragina labiau ir koordinuočiau stengtis apsaugoti vaiko teises kilus krizėms ar susidarius nepaprastajai padėčiai ir palankiai vertina Tarybos išvadas šiuo klausimu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad visame pasaulyje dažnėjant tokioms krizinėms situacijoms ir dėl ilgalaikių COVID-19 pandemijos padarinių daugėja vaiko teisių pažeidimų visame pasaulyje, įskaitant smurtą, ankstyvas ir priverstines santuokas, seksualinę prievartą, įskaitant lyties organų žalojimą, prekybą vaikais, priverstinį vaikų atskyrimą nuo tėvų ir tėvų atskyrimą nuo vaikų modernios vergovės atveju, vaikų darbą, vaikų priverstinį darbą, verbavimą į kareivius, galimybių gauti išsilavinimą ir sveikatos priežiūros paslaugų trūkumą, netinkamą mitybą ir ypač didelį skurdą; atkreipia dėmesį į neproporcingą ir ilgalaikį maisto stygiaus poveikį vaikams, kuris daro tiesioginį poveikį ne tik jų sveikatai ir vystymuisi, bet ir jų mokymosi rezultatams, be to, daugėja pasipiktinimą keliančią vaikų santuokų; atkreipia dėmesį į vis dar didelį skaičių vaikų visame pasaulyje, kurie yra priversti dirbti, dažniausiai pavojingomis sąlygomis, sunkiai pasiekiamose vietose, pvz., kasyklų šachtose, žaliavų, įskaitant retuosius mineralus, gavybos sektoriuje, pramonėje ir žemės ūkyje; pabrėžia, kad 2021 m. buvo Tarptautiniai vaikų darbo panaikinimo metai, ir primena, kad ES laikosi visiško šios praktikos netoleravimo politikos; ragina šalis, dar neratifikavusias JT vaiko teisių konvencijos, skubiai ją ratifikuoti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smerkia tai, kad vaikai nuolat naudojami kaip karo priemonė; pakartoja, kad dėl savo pažeidžiamumo nepilnamečiai dažnai pirmieji kenčia nuo smurto karo apimtose teritorijose, ypač dėl kariaujančių genčių, grupių ir etninių grupių vykdomų etninių represijų; smerkia priverstinį nepilnamečių vaikų verbavimą karo zonose, taip pat naudojimąsi jais kaip įrankiais ir prieš juos nukreiptą seksualinį smurtą; pabrėžia, kad reikia kurti vaikų, kurių teisės pažeidžiamos, reintegracijos ir žalos atlyginimo būdus ir kad JT vaikų ir ginkluotų konfliktų darbotvarkė turi būti integruota į visas ES išorės politikos sritis; ragina atitinkamas valstybes nares užtikrinti vaikų, kurie yra šių valstybių narių piliečiai ir kurie yra įkalinti ar sulaikyti trečiosiose šalyse, apsaugą; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kovojant su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus prieš vaikus, stiprinti bendradarbiavimą su į vaikus orientuotomis humanitarinėmis organizacijomis ir NVO ir užtikrinti vaikų teises per bendradarbiavimą ir partnerystę tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad kalbant apie teisę į mokslą kilo ypatingų sunkumų dėl beprecedenčių švietimo sutrikimų dėl COVID-19, jų taip pat kilo dėl religinio ekstremizmo ir mergaičių diskriminacijos dėl lyties; reiškia susirūpinimą dėl nėščių paauglių šalinimo iš mokyklų; primena, kad kiekvienas vaikas turi teisę į visapusišką lytinį švietimą, kuris būtų nediskriminacinis, pagrįstas įrodymais, moksliškai tikslus ir atitiktų amžių bei padėtų kovoti su žalingomis lyčių normomis; ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant suteikti galimybių gauti išsilavinimą, įskaitant novatoriškus būdus, kad būtų išvengta nacionalinių valdžios institucijų sudaromų kliūčių; ragina Komisiją ir EIVT teikti didesnę paramą trečiosioms šalims siekiant padėti joms prisitaikyti prie iššūkių švietimo srityje, su kuriais jos susidūrė per COVID-19 pandemiją; pabrėžia, kad parama galėtų būti teikiama skiriant daugiau lėšų pagal KVTBP „Globali Europa“, tačiau parama taip pat galėtų būti teikiama gebėjimams stiprinti ir dalinantis geriausios patirties pavyzdžiais, remiantis ES delegacijų visame pasaulyje įgyta patirtimi; pabrėžia, kad dėl kintančios tarptautinės aplinkos gali prireikti finansinio sprendimo, kuriuo būtų sudarytos sąlygos keliems paramos teikėjams reaguoti į didėjančią finansavimo spragą, kad būtų pasiektas 4-asis JT darnaus vystymosi tikslas, kuriuo siekiama užtikrinti įtraukų ir lygiateisišką kokybišką švietimą ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją ir EIVT išlaikyti tvirtą švietimo finansavimą pasitelkiant visas turimas ES išorės finansines priemones, laikantis 10 proc. švietimui skirto lyginamojo standarto KVTBP „Globali Europa“; ragina Komisiją ir EIVT remti trečiųjų šalių vyriausybes kuriant ir plėtojant stipresnes ir konstruktyvias lyčių klausimu bei įtraukias švietimo sistemas; primena, kad moterų galimybė gauti išsilavinimą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Jungtinių Tautų; mano, kad mergaičių švietimo didinimas ir parama moterų dalyvavimui švietime ir karjerai gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse turėtų būti pagrindinis ES politikos tikslo prioritetas; šiuo atžvilgiu primygtinai tvirtina, kad reikia suteikti mergaitėms galimybę baigti mokslus ir gauti pagal jų amžių tinkamą informaciją ir paslaugas be diskriminavimo, be šališkumo lyčių atžvilgiu ir suteikiant lygias galimybes joms realizuoti savo potencialą; pabrėžia, kad reikia skubiai naikinti su lytimi susijusias kliūtis įgyti išsilavinimą, kaip antai įstatymus, politiką ir žalingas socialines ir kultūrines normas, kurios kliudo mergaitėms tęsti mokslus nėštumo, santuokos ir motinystės atvejais; ragina švietimu kovoti su lyčių stereotipais ir žalingomis socialinėmis ir kultūrinėmis normomis ir vykdyti smurto prevenciją švietimo programomis, pagal kurias atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

68.

Pagyvenusių žmonių teisės

| 69. | ragina ES ir valstybes nares ieškoti naujų būdų pagyvenusių žmonių teisėms stiprinti; pabrėžia, kad pagyvenę žmonės negali visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, be kita ko, dėl diskriminavimo amžiaus pagrindu, skurdo, smurto, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir kitų pagrindinių paslaugų trūkumo, taip pat dėl įsidarbinant kylančių kliūčių; atkreipia dėmesį į JT neribotos sudėties visuomenės senėjimo klausimų darbo grupės veiklą rengiant teisiškai privalomą priemonę vyresnio amžiaus asmenų žmogaus teisių apsaugai stiprinti ir ragina ES ir valstybes nares apsvarstyti galimybę aktyviai remti šią veiklą; |
| --- | --- |

69.

Neįgaliųjų teisės

| 70. | palankiai vertina tai, kad priimta 2021–2030 m. ES neįgaliųjų teisių strategija, pasitelkiama kaip priemonė neįgaliųjų padėčiai ir jų teisėms visame pasaulyje gerinti: visų pirma diskriminacijai ir skurdui panaikinti, taip pat problemoms, susijusioms su sveikatos priežiūros prieinamumu, galimybėmis gauti išsilavinimą, įsidarbinti ir dalyvauti politiniame gyvenime, spręsti; ragina sistemingai įgyvendinti šią strategiją ES ir už jos ribų; pabrėžia, kad pareiga prižiūrėti neįgaliuosius paprastai tenka jų šeimoms, visų pirma, moterims, ir ragina ES padėti trečiosioms šalims plėtoti neįgaliuosius prižiūrinčių asmenų rėmimo politiką; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų ES išorės veiksmais skatinant lygias neįgaliųjų teises; pabrėžia, kad reikalingas struktūrinis dialogas su neįgaliųjų organizacijomis šalyse partnerėse, siekiant užtikrinti svarų jų dalyvavimą ir tikrą įsitraukimą planuojant, įgyvendinant ir stebint ES išorės finansavimo priemones; pabrėžia, kad reikia primygtinai raginti šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama pagerinti neįgaliųjų padėtį, ir ragina Komisiją padėti joms parengti struktūrizuotą konsultavimosi su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis procesą; ragina ES delegacijoms užtikrinti investicijas, mokymą ir gebėjimų stiprinimą, kad būtų įgyvendintos JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatos dėl humanitarinių veiksmų ir tarptautinio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

71.

Netolerancija, ksenofobija ir diskriminacija

| 72. | pabrėžia, kad nepritaria ir smerkia netoleranciją, ksenofobiją ir diskriminaciją dėl rasės, etninės kilmės, tautybės, socialinės klasės, negalios, kastos, religijos, tikėjimo, amžiaus, lyties, seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, nes dėl jų daugelyje pasaulio regionų, ypač konfliktų teritorijose, žudomi ir persekiojami žmonės; pabrėžia, kad rasizmas, diskriminacija, ksenofobija, religinis persekiojimas ir su tuo susijusi netolerancija visame pasaulyje tebėra pagrindinė problema, dėl kurios pažeidžiamos teisės visose gyvenimo srityse, įskaitant prieigą prie švietimo, sveikatos priežiūrą, darbą, teisę kreiptis į teismą, ir kad šios problemos dar labiau paaštrėjusios per COVID-19 pandemiją; ragina ES ir valstybes nares vadovauti pasaulinei kovai su antisemitizmu ir palankiai vertina tai, kad priimta atitinkama ES strategija; ragina Komisiją, EIVT ir ES delegacijas bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir prisidedant Parlamentui, parengti konkrečias vietos strategijas, skirtas padėti kovoti su diskriminacija dėl priklausymo kastai labiausiai nuo jos kenčiančiose šalyse, palaikant dialogą su vietos atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, ir pakviesti juos dalyvauti konsultacijose pagal ES susitarimus ar priemones, įskaitant žmogaus teisių dialogus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rekomenduoja Parlamentui spręsti diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimą visuose atitinkamuose komitetuose (Užsienio reikalų komitete, Vystymosi ir tarptautinės prekybos komitete ir Žmogaus teisių pakomitetyje) ir delegacijose, paskirti už ryšius atsakingą asmenį diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimais ir, lankantis šalyse, kuriose yra ši problema, konsultuotis su dalitų organizacijomis, kelti diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimą bendraujant su Parlamento kolegomis bei valdžios institucijomis, taip pat surengti klausymą siekiant apžvelgti ES veiksmus ir pažangą Tarptautinės rasinės diskriminacijos panaikinimo dienos proga; |
| --- | --- |

73.

Tautinės, etninės ir kalbinės mažumos

| 74. | apgailestauja, kad daugelis šalių, nesilaikydamos įsipareigojimų ginti mažumas, vykdo priverstinės tautinių, etninių ir kalbinių mažumų asimiliacijos politiką, nepaisydamos jų teisių; pabrėžia, kad mažumos neturėtų tapti jokios karinės įtampos ar konflikto taikiniu ar priemone; primena valstybių įsipareigojimus, grindžiamus tarptautinėmis sutartimis ir susitarimais, apsaugoti šių mažumų teises atitinkamose jų teritorijose; ragina šalių ES partnerių vyriausybes gerbti tautinių, etninių ir kalbinių mažumų teises, įskaitant jų kultūrą, kalbą, religiją, tradicijas ir istoriją, kad būtų išsaugota įvairovė ir kalbinė ir kultūrinė tapatybė; todėl ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai remti šias šalis partneres; ragina Komisiją remti mažumoms priklausančių asmenų žmogaus ir pagrindinių teisių apsaugą visame pasaulyje, be kita ko, pagal KVTBP „Globali Europa“ žmogaus teisių ir demokratijos temines programas; |
| --- | --- |

74.

LGBTIQ asmenų teisės

| 75. | griežtai smerkia žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant diskriminaciją, stigmatizavimą, savavališką sulaikymą, kankinimus, persekiojimą ir žudymus, kuriuos ir toliau patiria LGBTIQ asmenys visame pasaulyje; mano, kad už smurto praktikos ir veiksmų naudojimą prieš asmenis dėl jų realios ar numanomos seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lytinės raiškos ir lytinių ypatybių turėtų būti baudžiama ir tokia praktika bei veiksmai turėtų būti panaikinti; pabrėžia, kad visame pasaulyje ir toliau pažeidžiamos LGBTIQ asmenų ir jų gynėjų žmogaus teisės, be kita ko, jie yra diskriminuojami, stigmatizuojami, persekiojami, patiria smurtą ir žudomi; ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad LGBTIQ asmenys galėtų visapusiškai naudotis savo žmogaus teisėmis tiek ES, tiek už jos ribų, ir atlikti vadovaujamą vaidmenį ginant jų apsaugą savo išorės politikoje; ragina visapusiškai įgyvendinti 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategiją, nes ši ES priemonė padeda gerinti LGBTIQ asmenų padėtį visame pasaulyje; ragina ES institucijas rodyti pavyzdį aktyviai ginant LGBTIQ asmenų teises visame pasaulyje ir visapusiškai bei nuosekliai taikant ES gaires visoje ES užsienio politikoje, siekiant skatinti ir ginti LGBTIQ asmenų naudojimąsi visomis žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

75.

Žodžio laisvė, žiniasklaidos laisvė ir teisė į informaciją

| 76. | pabrėžia, kad demokratijai ir klestinčiai pilietinei erdvei itin svarbi žodžio laisvė internete ir realiame gyvenime, taip pat itin svarbi galimybė gauti patikimą informaciją; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad daugelyje pasaulio šalių valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai vis labiau riboja ir pažeidžia teises į privatumą, žodžio laisvę, informacijos laisvę ir asociacijų bei susirinkimų laisvę (ypač tai patiria žurnalistai) dėl cenzūros arba poreikio vykdyti savicenzūrą ir piktnaudžiauti įstatymais dėl kovos su terorizmu, pinigų plovimu, šmeižtu ir korupcija, – visa tai padeda nutildyti žurnalistus, pilietinės visuomenės organizacijas ir žmogaus teisių gynėjus; smerkia tai, kad vartojama pernelyg plati terminija, leidžianti valdžios institucijoms uždrausti daugybę veiksmų ir kriminalizuoti teisėtą darbą žmogaus teisių srityje, taip pat tai, kad daugelyje šių teisės aktų nėra pakankamų žmogaus teisių apsaugos priemonių, ypač susijusių su teise į teisingą bylos nagrinėjimą; be to, smerkia tokių technologijų, kaip šnipinėjimo programos, naudojimą siekiant persekioti žurnalistus arba trukdyti jų darbui ar jį kontroliuoti; taip pat reiškia didelį susirūpinimą dėl fizinio žurnalistų saugumo, išpuolių prieš juos, įskaitant neteismines egzekucijas ir savavališkus sulaikymus, ir dėl to, kad 2022 m. iki šiol nužudytas daugiau kaip 61 žurnalistas ir žiniasklaidos darbuotojas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją apsaugoti saviraiškos laisvę ir užtikrinti visuomenės prieigą prie informacijos internetu kaip būdą žodžio laisvei įgyvendinti; smerkia brutalias represijas ir jėgos naudojimą, priekabiavimą, savavališkus sulaikymus ir neteismines egzekucijas prieš taikius protestuotojus daugelyje trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina ES remti patikimus žiniasklaidos ir informacijos šaltinius, kurie padeda užtikrinti valdžios institucijų atskaitomybę ir perėjimą prie demokratijos; reiškia susirūpinimą dėl to, kad siekiant užtildyti žurnalistus, aktyvistus, profesinių sąjungų atstovus ir žmogaus teisių gynėjus, įskaitant aplinkos teisių gynėjus, visame pasaulyje yra plačiai naudojami strateginiai ieškiniai dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP); pabrėžia, kad ši praktika dar labiau apriboja erdvę pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynėjams visame pasaulyje, atsižvelgiant į tai, kad pilietinė erdvė kelerius metus nuolat mažėja, o valdžios institucijos ir privatūs subjektai vis dažniau vykdo išpuolius prieš teises į žodžio laisvę ir asociacijų bei susirinkimų laisvę; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos, kuria siekiama apsaugoti žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus nuo piktnaudžiavimo teismo procesu ir strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primygtinai ragina Komisiją ir EIVT, koordinuojant veiksmus su valstybėmis narėmis, parengti strategiją, pagal kurią būtų sprendžiama plačiai paplitusio SLAPP naudojimo prieš žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, aktyvistus ir profesinių sąjungų darbuotojus visame pasaulyje problema; be to, ragina Komisiją ir EIVT į tokią strategiją įtraukti gaires, kaip užtikrinti veiksmingą SLAPP aukų apsaugą, be kita ko, teikiant finansinę paramą teisinėms išlaidoms padengti; ragina ES delegacijas dokumentuoti SLAPP atvejus ir įtraukti juos į savo stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo veiklą; siekiant šio tikslo, ragina trečiųjų šalių teisės aktų leidėjus rengti teisės aktus, kurie būtų bendrų iniciatyvų, kuriomis siekiama remti ir apsaugoti saviraiškos laisvę, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, dalis; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pagal Europos demokratijos veiksmų planą finansuoti projektus, skirtus padėti žurnalistams teisiniais ir praktiniais klausimais (ne tik ES teritorijoje); ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant padėti puolamiems žurnalistams visame pasaulyje, užtikrinti jų saugumą, be kita ko, suteikiant saugų prieglobstį ir priemones jų darbui tęsti, jei jie turėtų išvykti iš savo gyvenamosios vietos, ir glaudžiai bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis šiuo klausimu, ypač per ES partnerystės susitarimų su trečiosiomis šalimis sistemą; palankiai vertina atitinkamą tokių programų kaip „Media4Democracy“ vaidmenį ir ES finansuojamą Europos demokratijos fondo veiklą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | reiškia didelį susirūpinimą dėl akademinės laisvės apribojimų ir didėjančios mokslininkų cenzūros ir įkalinimo visame pasaulyje, nes tai daro didelį poveikį teisei į mokslą; ragina ES ir valstybes nares, vykdant dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, stiprinti diplomatines pastangas ir apsaugą nepaprastųjų situacijų atveju ir paramą, susijusias su valstybinių ir nevalstybinių subjektų grasinimais ar išpuoliais prieš akademinę laisvę; ragina ES užtikrinti nuolatinę aukšto lygio paramą pasauliniam švietimo žmogaus teisių klausimais universitetų tinklui, kuris yra geriausias ES paramos švietimui žmogaus teisių klausimais visame pasaulyje pavyzdys; |
| --- | --- |

81.

Teisė į minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvę

| 82. | pažymi, kad 2021 m. paminėtos 40-osios JT deklaracijos dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų panaikinimo metinės; primena, kad minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvė yra pagrindinė kiekvieno žmogaus teisė ir vienodai taikoma visiems asmenims; su dideliu susirūpinimu pažymi, kad daugelyje pasaulio šalių vis dar pažeidžiama teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę, teisė tikėti arba netikėti, pripažinti esant ateistu ar agnostiku, įskaitant teisę reikšti religinius ar nereliginius įsitikinimus išraiškos, mokymo ir praktikos priemonėmis, taip pat teisė pakeisti religiją ar jos atsisakyti; atkreipia dėmesį į neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį, nes kai kurios vyriausybės vis dar naudojasi ja kaip pretekstu toliau vykdydamos diskriminacinę praktiką, įskaitant apgaudinėjimą ir smurtą prieš religines mažumas; smerkia smurtą prieš mažumoms priklausančius asmenis ir tokių žmonių persekiojimą dėl jų tikėjimo ar religijos; pabrėžia, kad jis veikia daug religinių ir tikėjimo bendruomenių, taip pat ateistus, humanistus, agnostikus arba žmones, nesitapatinančius su jokia religija; labai susirūpinęs pažymi, kad kai kuriose šalyse nereliginės, pasaulietiškos ir humanistinės organizacijos yra vis dažniau persekiojamos, įskaitant precedento neturinčias kurstymo imtis smurto, neapykantos ir žudymų bangas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | smerkia išpuolius prieš daugybę asmenų ir pilietinės visuomenės organizacijų taikiai apklausiant, kritikuojant ar satyrizuojant religinius įsitikinimus ir primena, kad kritiškos nuomonės apie religiją išreiškimas yra teisėta minties ar meninės kūrybos laisvės išraiška; |
| --- | --- |

83.

| 84. | be to, reiškia susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo religija ir jos naudojimo skatinant netoleranciją arba pažeidžiant žmogaus teises, pvz., LGBTIQ+ asmenų teises ir moterų teises, visų pirma, lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, taip pat vaikų teises į minties, sąžinės ir religijos laisvę; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti teisės į minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvę apsaugą, kelti šiuos klausimus JT žmogaus teisių forumuose ir bendradarbiauti su atitinkamais JT mechanizmais ir komitetais; ragina Komisiją ir Tarybą įgyvendinti plataus užmojo programas šiai teisei visame pasaulyje ginti, be kita ko, skatinti ir remti tarptautines pastangas rinkti žiaurių nusikaltimų dėl tikėjimo ar religinių motyvų įrodymus, patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn, veiksmingai vykdyti baudžiamuosius nuosprendžius ir atlyginti nusikaltimo aukoms padarytą žalą; ragina Tarybą, Komisiją, EIVT ir valstybes nares dirbti kartu su trečiosiomis šalimis, kad ES išorės politikoje būtų priimtos priemonės neapykantos nusikaltimams išvengti ir su jais kovoti; ragina EIVT ir ES delegacijas, kai tinkama, į dialogus su pilietine visuomene įtraukti religines organizacijas, kad žmogaus teisių politika būtų pritaikyta prie konkrečių šalių religinių ir kultūrinių aplinkybių, atsižvelgiant, be kita ko, į kai kurių religinių organizacijų vaidmenį reaguojant į humanitarines krizes; pažymi, kad su minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisve susijusioje ES politikos sistemoje nereikėtų nepaisyti gyventojų, nesitapatinančių su jokia religija; ragina įvertinti 2013 m. ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, kaip numatyta šių gairių 70 straipsnyje; |
| --- | --- |

85.

Žmogaus teisių gynėjai ir pilietinės visuomenės organizacijos

| 86. | tvirtai remia žmogaus teisių gynėjų veiklą ir atkreipia dėmesį į pavojų (pavyzdžiui, grasinimus jiems ir jų šeimoms, priekabiavimą ir smurtą), kuris jiems kyla ginant žmogaus teises; smerkia tai, kad šimtai žmogaus teisių gynėjų (dauguma jų – aplinkos gynėjai) buvo nužudyti dėl savo veiklos; palankiai vertina ES pastangas remti žmogaus teisių gynėjus vykdant jų veiklą, įskaitant mechanizmą „ProtectDefenders.eu“; ragina labiau stengtis sumažinti didėjančią riziką, su kuria visame pasaulyje susiduria žmogaus teisių gynėjai, įskaitant savavališką sulaikymą ir įkalinimą, žodinius ir fizinius išpuolius, teisinį priekabiavimą ir apribojimus, taip pat tarpvalstybinius grasinimus ar represijas; ragina valstybes nares sustabdyti visas aktyvias ekstradicijos sutartis su šalimis, kuriose žmogaus teisių padėtis nesuderinama su valstybių narių tarptautiniais negrąžinimo įsipareigojimais; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina ES ir valstybes nares aktyviai spręsti teisėkūros ar administracinių bandymų panaikinti žmogaus teisių gynimo erdvę klausimą; ragina ES ir valstybes nares parengti strateginę aukšto lygio viziją, kaip kovoti su daugėjančiais visuotiniais išpuoliais prieš žmogaus teisių gynėjus, be kita ko, priimant tvirtas ES Užsienio reikalų tarybos išvadas, kuriose nustatoma bendra aukšto lygio ES pasaulinių veiksmų žmogaus teisių gynėjų atžvilgiu strategija, ir visapusiškai įgyvendinti politinius įsipareigojimus dėl žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus, apsaugos, pvz., įsipareigojimus, įtrauktus į 2020–2024 m. ES demokratijos ir žmogaus teisių veiksmų planą ir ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų; ragina ES ir valstybes nares taip pat aktyviai remti tinkamų ir veiksmingų žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus arba kurie yra pažeidžiamoje padėtyje, apsaugos sistemų kūrimą ir įgyvendinimą, be kita ko, svariai konsultuojantis su jais ir remiantis išsamiomis kokybinėmis rizikos analizėmis, užtikrinant, kad tokie mechanizmai būtų holistiniai, jiems būtų skiriami tinkami ištekliai, pagal juos rizika būtų vertinama ir valdoma taikant prevencinį požiūrį ir rengiami apsaugos planai, kurie iš tiesų atitiktų asmenų, kolektyvų ir bendruomenių apsaugos poreikius; ragina ES ir valstybes nares, ypač ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais ir ES ambasadorius, aktyviau veikti skelbiant viešus pareiškimus ir taikyti kitų formų viešąjį ir privatųjį politinį bendradarbiavimą siekiant palaikyti žmogaus teisių aktyvistus, kuriems gresia pavojus ir kurie yra ilgam įkalinti, taip pat padėti pastariesiems rengti vizitus kalėjimuose ir palengvinti išorės vizitus jų šeimoms; primygtinai reikalauja, kad EIVT ir ES delegacijos ypatingą dėmesį skirtų Sacharovo premijos laureatų ir finalininkų, kuriems gresia pavojus, padėčiai ir, derindamos veiksmus su valstybėmis narėmis ir Parlamentu, imtųsi ryžtingų veiksmų, kad būtų užtikrinta jų gerovė, saugumas ar išlaisvinimas; ragina EIVT reguliariai pranešti apie veiksmus, kurių imtasi dėl Sacharovo premijos laureatų ir finalininkų, kurie yra sulaikyti, susiduria su jų laisvių apribojimais arba kurių buvimo vieta nežinoma; |
| --- | --- |

87.

| 88. | reiškia susirūpinimą dėl kliūčių, su kuriomis visame pasaulyje susiduria žmogaus teisių gynėjai, norėdami gauti ES humanitarines ir (arba) trumpalaikes vizas; primena šios esminės saugumo ir apsaugos priemonės svarbą, kad prireikus žmogaus teisių gynėjai galėtų gauti saugų prieglobstį, pasinaudoti esamomis poilsio bei atokvėpio ir laikino perkėlimo programų galimybėmis ir vykdyti esminę tarptautinę propagavimo, mobilizavimo ar tinklaveikos veiklą ES teritorijoje; ragina sukurti ES masto humanitarinių vizų išdavimo sistemą siekiant laikinai perkelti žmogaus teisių gynėjus, kuriems gresia pavojus, taip pat labiau koordinuotą ES politiką, susijusią su valstybių narių išduodamomis skubiomis vizomis žmogaus teisių gynėjams; ragina ES parengti labiau nuspėjamą, koordinuotą ir nuoseklesnę vizų išdavimo žmogaus teisių gynėjams politiką, pagal kurią būtų galima taikyti lanksčius ir reaktyvius protokolus, be kita ko, kritinėse situacijose; |
| --- | --- |

88.

| 89. | apgailestauja dėl įvairių formų draudimų ir apribojimų pilietinės visuomenės organizacijoms ir jų veiklai, pvz., įstatymų, įskaitant kovos su terorizmu įstatymus, kuriais siekiama sumažinti pilietinės visuomenės erdvę ir nutildyti prieštaraujančius balsus arba skatinti organizacijas, kurias remia trečiųjų šalių vyriausybės (vyriausybės kontroliuojama NVO, VKNVO); apgailestauja dėl to, kad daugelyje šalių plačiai priimami vadinamieji užsienio agentų įstatymai, pagal kurias asmenys ir subjektai, gaunantys finansavimą iš užsienio, verčiami registruotis kaip užsienio agentai; reiškia ypatingą susirūpinimą dėl šių įstatymų naudojimo siekiant stigmatizuoti ir apriboti pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų darbą, be kita ko, apribojant teisę gauti finansavimą; ragina ES bendradarbiauti su partneriais siekiant, kad tokie teisės aktai būtų panaikinti arba peržiūrėti, ir ragina ES institucijas ir įstaigas, visų pirma EIVT, koordinuojant veiksmus su Komisija, šiuo tikslu parengti suderintą strategiją; |
| --- | --- |

89.

| 90. | apgailestauja, kad moterys žmogaus teisių gynėjos patiria smurtą dėl lyties ir kenčia dėl nepakankamų galimybių naudotis tinkamais ištekliais ir apsaugos mechanizmais; prieštarauja tam, kad žmogaus teisių gynėjos ir kovotojos už moterų teises ir toliau būtų seksualiai prievartaujamos, joms būtų grasinama, jos būtų bauginamos, kriminalizuojamos ir netgi žudomos; apgailestauja, kad moterys žmogaus teisių gynėjos, dirbančios lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, yra ypač puolamos visame pasaulyje, ir ragina ES ir jos valstybes nares viešai ir privačiai pasmerkti išpuolius ir grasinimus prieš šioje srityje dirbančius žmogaus teisių gynėjus bei proaktyviai užtikrinti, kad jų konsultacijose dalyvautų deramas lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių gynėjų skaičius; pabrėžia, kad ES privalo teikti politinę ir finansinę paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios skatina moterų ir mergaičių teises visose srityse; |
| --- | --- |

90.

Migrantai ir pabėgėliai

| 91. | dar kartą patvirtina neatimamas migrantų, pabėgėlių ir priverstinai perkeltų asmenų žmogaus teises, į kurias būtina atsižvelgti vykdant ES migracijos ir prieglobsčio politiką ir jai bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis šioje srityje; pabrėžia, kad ES turėtų dėti daugiau pastangų siekdama pripažinti ir plėtoti būdus, kaip šalinti pagrindines neteisėtos migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo priežastis, ypač moterų, vaikų, etninių, religinių ir tikėjimo mažumų bei neįgaliųjų, kurie yra vieni iš pažeidžiamiausių, didinant migrantų kilmės bendruomenių atsparumą ir padedant jiems suteikti savo nariams galimybę gyventi oriai ir saugiai savo šalyje; pabrėžia, kad svarbu migracijos ir prieglobsčio politiką valdyti vadovaujantis solidarumo, pusiausvyros ir atsakomybės pasidalijimo tarp šalių principais; ragina ES ir jos valstybes nares remti šalis, priimančias daugiausiai pabėgėlių, taip pat tranzito ir kilmės šalis; ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad su migracija susijęs Europos finansavimas, mokymas ar kitų formų parama trečiosioms šalims tiesiogiai ar netiesiogiai nepadėtų vykdyti žmogaus teisių pažeidimų ir nedidintų arba neskatintų nebaudžiamumo už tokius pažeidimus; pakartoja, kad glaudus bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis tebėra labai svarbus siekiant užkirsti kelią neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis; ypač pabrėžia, kad reikia plėsti kovą su organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis, kurios verčiasi prekyba žmonėmis, griežtai laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbu skleisti informaciją ir rengti informuotumo didinimo kampanijas apie neteisėto migrantų gabenimo riziką; vykdant ES finansuojamas humanitarines operacijas ragina atsižvelgti į konkrečius vaikų ir kitų pažeidžiamų grupių poreikius ir užtikrinti jų apsaugą perkėlimo metu; šiomis aplinkybėmis smerkia vaikų migrantų įkurdinimą sulaikymo centruose, ypač kai jie atskiriami nuo tėvų ar teisėtų globėjų; pabrėžia, kad svarbu sukurti veiksmingą saugių ir teisėtų atvykimo į ES būdų sistemą, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl įgūdžių ir talentų pritraukimo į ES, įskaitant specialistų pritraukimo partnerysčių su šalimis partnerėmis plėtojimą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primena savo įsipareigojimą ginti pabėgėlių teises, kaip numatyta tarptautiniuose žmogaus teisių ir pabėgėlių teisės nuostatuose, visų pirma 1951 m. Konvencijoje dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokole; primena valstybių įsipareigojimus užtikrinti pabėgėlių apsaugą ir gerbti jų teises pagal atitinkamą tarptautinę teisę; apgailestauja dėl to, kad tiek daug žmonių žūva kelyje į migraciją, ir dėl neteisėto migrantų grąžinimo pažeidžiant tarptautinę teisę; primena, kad ES ir jos valstybės narės, vykdydamos išorės ir ekstrateritorinius veiksmus, susitarimus ir bendradarbiavimą migracijos, sienų ir prieglobsčio srityse, turėtų gerbti ir saugoti žmogaus teises, visų pirma įtvirtintas Chartijoje, įskaitant teisę į gyvybę ir laisvę bei teisę prašyti prieglobsčio, atliekant individualų prieglobsčio prašymų vertinimą ir laikantis negrąžinimo principo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog svarbu, kad valstybės narės rodytų pavyzdį griežtai laikydamosi savo įsipareigojimų pagal tarptautinę pabėgėlių teisę ir iš esmės padidintų savo pagalbą nuo represijų ar karo bėgantiems asmenims, savo priėmimo pajėgumus ir perkėlimo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti visišką bendradarbiavimui migracijos klausimais skirtų lėšų skyrimo trečiosioms šalims skaidrumą; pakartoja savo raginimą Komisijai užtikrinti, kad nepriklausomos ES įstaigos ir ekspertai atliktų skaidrius ex ante rizikos vertinimus, susijusius su bet kokio formalaus, neformalaus ar finansinio ES bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis poveikiu migrantų, pabėgėlių ir priverstinai perkeltų asmenų teisėms, ir visapusiškai atsižvelgti į šiuos vertinimus bei stebėsenos mechanizmus, kad būtų įvertintas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis migracijos srityje poveikis žmogaus teisėms;; susirūpinęs pažymi, kad dėl persekiojimo, konfliktų, smurto, žmogaus teisių pažeidimų ar įvykių, kurie labai sutrikdė viešąją tvarką, visame pasaulyje priverstinai perkeltų asmenų skaičius iki 2021 m. pabaigos pasiekė precedento neturintį skaičių – 89 mln. asmenų, iš kurių 36,5 mln. buvo vaikai; primena, kad pabėgėliai ir migrantai, ypač dokumentų neturintys migrantai, susiduria su kliūtimis siekdami gauti sveikatos priežiūros paslaugas visame pasaulyje, kad seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties yra dažnas reiškinys perkėlimo metu ir kad daugeliu atvejų seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties išgyvenę asmenys negauna būtinos lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų, kurių jiems reikia; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tarptautiniai veiksmai ir bendradarbiavimas yra kaip niekad svarbūs siekiant užtikrinti pabėgėlių apsaugą; |
| --- | --- |

93.

Čiabuviai

| 94. | apgailestaudamas pažymi, kad čiabuvių tautos ir toliau visame pasaulyje susiduria su plačiai paplitusia ir sisteminga diskriminacija ir persekiojimu, įskaitant priverstinį perkėlimą; smerkia savavališkus žmogaus teisių ir žemės gynėjų, kurie gina čiabuvių tautų teises, suėmimus ir žudymą; primena, kad čiabuvių tautos atlieka svarbų vaidmenį, susijusį su tvariu gamtos išteklių, įskaitant vandenį, valdymu ir biologinės įvairovės išsaugojimu; primygtinai ragina vyriausybes įgyvendinti vystymosi ir aplinkosaugos politiką, kuria būtų paisoma čiabuvių tautų ir vietos gyventojų ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių ir kuri būtų įtrauki jų atžvilgiu, laikantis JT darnaus vystymosi tikslų; pakartoja savo raginimą ES, jos valstybėms narėms ir jų partneriams tarptautinėje bendruomenėje imtis visų būtinų priemonių, kad būtų pripažintos, apsaugotos ir propaguojamos čiabuvių tautų teisės, įskaitant jų teises į savo kalbas, žemes, teritorijas ir išteklius, kaip nustatyta JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, visų pirma atsižvelgiant į laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principą; rekomenduoja ES ir jos valstybėms narėms į atitinkamas ir rengiamas išsamaus patikrinimo sistemas įtraukti nuorodas į čiabuvių tautas bei į JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių nustatytas teises; dar kartą patvirtina, kad reikia sukurti skundų teikimo mechanizmą, pagal kurį būtų teikiami skundai dėl čiabuvių tautų teisių pažeidimų, įvykdomų valstybinių ir nevalstybinių subjektų veikloje; ragina valstybes, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti 1989 m. birželio 27 d. Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų nuostatas; |
| --- | --- |

94.

Karai ir konfliktai visame pasaulyje ir jų poveikis žmogaus teisėms

| 95. | yra labai susirūpinęs dėl tebesitęsiančių karų ir karinių konfliktų visame pasaulyje; pabrėžia, kad dėl šiuolaikinių karų ir konfliktų žmogaus teisėms šiandien visame pasaulyje kyla daugybė grėsmių; pabrėžia, kad, be pačių šalių, tokiuose konfliktuose dažnai dalyvauja nevalstybiniai subjektai, pavyzdžiui, privačios karinės ir saugumo bendrovės bei teroristinės organizacijos; atkreipia dėmesį į pražūtingus humanitarinius šių konfliktų padarinius ir pražūtingą jų poveikį civiliams, kurie tampa tiesioginiais taikiniais, kurių žmogaus teisės sunkiai pažeidžiamos ir kurie dažnai neturi teisės arba turi ribotą teisę kreiptis į teismą ar pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis; ragina ES toliau kurti ir įgyvendinti priemones, siekiant greitai ir veiksmingai reaguoti į tokius konfliktus, šalinti jų pagrindines priežastis, investuoti į konfliktų prevenciją ir tarpininkavimo pastangas, ieškoti erdvės politiniams sprendimams ir ją išlaikyti, kurti aljansus su panašiai mąstančiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis, teikti tolesnę finansinę ir techninę paramą ir personalą taikos palaikymo civilinėms misijoms ir karinių operacijų misijoms, skatinti kariuomenių tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo iniciatyvas; ragina ES padėti užtikrinti, kad žmogaus teisės nebūtų pažeidžiamos, ir teikti pagalbą nukentėjusiesiems; |
| --- | --- |

95.

| 96. | smerkia tai, kad pasaulyje daugėja demokratinių konstitucijų pažeidimų; pakartoja savo susirūpinimą dėl grėsmės civilių gyvybei, saugumui ir taikai, kurią kelia kariniai perversmai; pabrėžia, kad reikia stiprinti atskaitomybę ir kovoti su nebaudžiamumu už žmogaus teisių pažeidimus ir karo nusikaltimus, kurie buvo įvykdyti dėl smurtinių režimo pasikeitimų; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pakartoja, kad kilus humanitarinėms krizėms padaugėja su sveikatos priežiūra susijusių sunkumų, ir primena, kad krizių apimtose zonose pažeidžiamos grupės, kaip antai pabėgėliai, moterys ir mergaitės, susiduria su itin dideliu seksualinio smurto, lytiškai plintančių ligų, seksualinio išnaudojimo, išprievartavimo kaip karo ginklo ir nepageidaujamo nėštumo pavojumi; ragina Komisiją ir valstybes nares skirstant humanitarinę pagalbą pirmenybę teikti lyčių lygybei bei lytinei ir reprodukcinei sveikatai, taip pat atsižvelgiant į humanitarinės pagalbos teikėjų mokymą ir finansavimą ateityje; ragina ES laikytis lyčių aspektui jautraus požiūrio, kad būtų galima suprasti skirtingą konfliktų poveikį moterims ir LGBTIQ+ bendruomenei ir įtraukti jį į visas pastangas, skirtas konfliktų prevencijai ir sprendimui, taip pat taikos palaikymui, humanitarinei pagalbai ir atstatymo po konflikto veiksmams, pereinamojo laikotarpio teisingumui ir žmogaus teisių bei demokratinių reformų skatinimui; |
| --- | --- |

97.

| 98. | dar kartą ragina valstybes nares padėti sustabdyti ginkluotus konfliktus ir rimtus žmogaus teisių ar tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus griežtai laikantis JT sutarties dėl prekybos ginklais 7 straipsnio dėl eksporto ir eksporto vertinimo ir ES bendrosios pozicijos ginklų eksporto srityje (28) nuostatų, be kita ko, atsisakant perduoti ginklus ir stebėjimo įrangą, dėl kurių kiltų pavojus, kad importuojantys subjektai gali padaryti žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų arba sudaryti jiems palankias sąlygas; |
| --- | --- |

98.

Teisė į maistą ir apsirūpinimo maistu saugumas

| 99. | pakartoja, kad teisė būti apsaugotam nuo bado yra žmogaus teisė; pabrėžia, kad yra labai susirūpinęs dėl problemų, susijusių su teise į maistą, apsirūpinimo maistu saugumu ir maisto įperkamumu, daugelyje pasaulio šalių; ragina ES, valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę dėti daugiau pastangų siekiant nedelsiant išspręsti vis aktualesnę maisto stygiaus problemą; pabrėžia, kad, nors prasta aprūpinimo maistu padėtis turi keletą priežasčių, ją pablogino daugybė visame pasaulyje vykstančių konfliktų, įskaitant dabartinius konfliktus šalyse, kurios yra didelės pirminių maisto produktų pasaulinės eksportuotojos, ir kurių pasekmės tam tikruose pasaulio regionuose yra didžiulės; griežtai smerkia maisto stygiaus, kaip politinės karo priemonės, pasitelkimą arba grasinimus jį pasitelkti; |
| --- | --- |

99.

| 100. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad religija, įsitikinimai ar etninė kilmė gali būti naudojami kaip diskriminacinis veiksnys skirstant maistą ir humanitarinę pagalbą maisto stygiaus ir humanitarinių krizių aplinkybėmis; ragina ES, jos valstybes nares ir Komisiją atkreipti atitinkamų trečiųjų šalių vyriausybių dėmesį į šį klausimą; |
| --- | --- |

100.

Klimato kaita ir aplinka

| 101. | pabrėžia, kad žmogaus teisės, sveika aplinka ir kova su klimato kaita yra susijusios; palankiai vertina pažangą, padarytą siekiant, kad būtų pripažinta žmogaus teisė į švarią, sveiką ir tvarią aplinką, kaip nustatyta JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 76/300; pabrėžia, kad vertina esminį aplinkos apsaugos žmogaus teisių gynėjų, įskaitant su žeme ir vandens telkiniais susijusių teisių gynėjus, žurnalistus, tiriančiuosius žurnalistus, informatorius, advokatus ir čiabuvių aktyvistus, atliekamą darbą siekiant išsaugoti ir apsaugoti aplinką, nepaisant smurto prieš juos grasinimų ir rizikos jų gyvybei; be to, pripažįsta svarbų pilietinės visuomenės organizacijų ir čiabuvių tautų vaidmenį išsaugant ir ginant aplinką, nes jos atlieka neįkainojamą darbą; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pabrėžia, kad klimato kaita kenkia žmogaus teisėms, įskaitant teisę į aprūpinimą maistu, saugų geriamą vandenį, sanitarines sąlygas, sveikatą ir tinkamą būstą, taip pat vietos bendruomenių teises; nepritaria neteisėtam gamtos išteklių naudojimui, kuris yra didelė tvarumo ir aplinkos apsaugos problema; be to, atkreipia dėmesį į klimato kaitos keliamą pavojų taikai ir saugumui, nes dėl maisto stygiaus ir vandens trūkumo gali atsirasti konkurencija dėl gamtos išteklių, o vėliau – nestabilumas ir konfliktai valstybėse ir tarp jų; pabrėžia, kad biologinė įvairovė ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susijusios ir abipusiškai priklausomos, ir primena valstybių įsipareigojimus žmogaus teisių srityje saugoti biologinę įvairovę, nuo kurios šios teisės priklauso, be kita ko, užtikrinant piliečių dalyvavimą priimant su biologine įvairove susijusius sprendimus ir garantuojant veiksmingos teisinės gynybos galimybes biologinės įvairovės nykimo ir degradacijos atvejais; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina ES siekti pažaboti klimato kaitą, be kita ko, taikant veiksmingus ir tvarius politikos veiksmus, ir laikytis Paryžiaus susitarimo tikslų; ragina ES ir jos valstybes nares laikantis subalansuoto požiūrio, kuris nekenktų trečiųjų šalių gyventojams labiau padėti kovojant su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu visame pasaulyje, visų pirma užtikrinant, kad ES importuojamos prekės būtų gaminamos laikantis pagal tarptautinę teisę ginamų žmogaus teisių, įskaitant čiabuvių teises, neskatintų natūralių ekosistemų, ypač pirminių miškų ir sengirių, naikinimo ir joms nekenktų; pabrėžia, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys yra labiausiai pažeidžiamos klimato kaitos, nes joms sunkiausia atlaikyti pražūtingus klimato kaitos padarinius, nepaisant to, kad jose išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų nei turtingesnėse šalyse; |
| --- | --- |

103.

Verslas, prekyba ir žmogaus teisės

| 104. | pabrėžia, kad prekybos susitarimais ES dažnai suteikiama galimybė bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, kad būtų sprendžiamas jų vidaus padėties klausimas, nustatant tam tikras sąlygas, kurios padėtų pagerinti gyvenimo lygį, taip pat numatyti sąlygas siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį tose šalyse; vis dėlto pažymi, kad kai kuriais atvejais atitinkamose šalyse padėtis pagerėjo nedaug arba visai nepagerėjo; pažymi, kad pernelyg aktyvi ir išnaudotojiška verslo veikla trečiosiose šalyse dažnai daro neigiamą poveikį žmogaus teisėms; ragina, kad esminėse į prekybos susitarimus įtrauktose sąlygose būtų pripažįstama, jog sutarties šalys privalo gerbti, saugoti ir puoselėti žmogaus teises, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, paprotinės teisės aktuose ir tarptautinėse konvencijose, kurių šalys jos yra; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina ES ir valstybes nares kuo griežčiausiai pasmerkti represijas prieš pilietinę visuomenę, ypač kai jos taikomos šalyse, su kuriomis ES yra sudariusi LPS, ir veiksmingai bendradarbiauti su tų šalių nacionalinėmis valdžios institucijomis, be kita ko, aukščiausiu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad pilietinė visuomenė galėtų laisvai veikti, dalyvauti viešuosiuose reikaluose ir stebėti bei dokumentuoti LPS įgyvendinimą; ragina ES kovoti su bet kokiais LPS įsipareigojimų pažeidimais, įskaitant tuos, kurie nustatyti skyriuose dėl prekybos ir darnaus vystymosi ir esminėse partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų nuostatose; tvirtina, kad rimtų ar plačiai paplitusių pažeidimų atvejais ES turėtų pradėti taikyti nuostatas dėl žmogaus teisių, šiuo pagrindu numatant specialias sąlygas ir tinkamas priemones, įskaitant specialios žmogaus teisių stebėsenos įstaigos, kuri vertintų, kaip laikomasi pagal LPS prisiimtų įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, įsteigimą ir teiktų rekomendacijas šalims; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina ES nuosekliai naudoti prekybos susitarimų nuostatas, kuriomis saugomos žmogaus teisės, įskaitant atidesnę stebėseną ir įsipareigojimų žmogaus teisių srityje vykdymą, ir išnaudoti visas galimybes, susijusias su žmogaus teisių srities sąlygomis, kad trečiosioms šalims būtų sudarytos lengvatinės sąlygos patekti į jos rinką; visų pirma ragina atnaujintame Reglamente dėl bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos (BLS+) glaudžiau susieti lengvatinį režimą ir pažangą žmogaus teisių srityje; ragina užtikrinti didesnį skaidrumą visais BLS+ statuso suteikimo procedūros etapais, įskaitant geresnį bendradarbiavimą su pilietine visuomene, ir imtis tolesnių veiksmų dėl bet kokių galimų pažeidimų; ragina Komisiją tinkamai informuoti Parlamentą šios srities klausimais; ragina šalis, dalyvaujančias derybose dėl ES susitarimų, kuriais nustatomi arba stiprinami ES santykiai su kuria nors trečiąja šalimi, išnagrinėti nuolatinio dvišalio kvietimo stebėti rinkimus galimybę; pabrėžia, kad šią galimybę taip pat reikėtų apsvarstyti jau sudarytuose susitarimuose; dar kartą ragina Komisiją, prieš suteikiant šaliai bet kokį lengvatinį režimą, sistemingai atlikti poveikio žmogaus teisėms vertinimus, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama žmogaus teisių pažeidimų rizikai, ir skubiai ištirti ir reaguoti į bet kokius pažeidimus, įskaitant BLS statuso panaikinimą, jei tai pateisinama; pabrėžia, kad reikia tinkamų išteklių ir aiškių procedūrų, kad būtų galima tinkamai atlikti poveikio žmogaus teisėms vertinimus ir stebėti, kaip taikomos tarptautinės žmogaus teisių konvencijos; šiomis aplinkybėmis ragina padidinti atitinkamų ES delegacijų žmogiškuosius išteklius siekiant prisidėti prie šių vertinimų ir ES vykdomos lengvatinės prekybos patekimo į ES rinką pagal BLS+ sistemą stebėsenos; |
| --- | --- |

106.

| 107. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, nes juo skatinamas atsakingas įmonių elgesys, susijęs su darbo, aplinkos ir žmogaus teisėmis; pabrėžia, kad svarbu, jog įmonės būtų atskaitingos taikant teisminius mechanizmus, įskaitant civilinę atsakomybę; pabrėžia, kad direktyvos reikalavimai dėl ataskaitų apie tvarumo ir išsamaus patikrinimo strategijas teikimo turėtų būti taikomi visoms didelėms įmonėms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms, kotiruojamoms biržose ar veikiančioms didelės rizikos pasaulio regionuose ir ekonomikos sektoriuose; ragina į direktyvą įtraukti specialų straipsnį dėl konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma susijusiais asmenimis ir vietos bendruomenėmis, profesinėmis sąjungomis, darbuotojų atstovais ir žmogaus teisių gynėjais; |
| --- | --- |

107.

| 108. | smerkia visų formų priverstinį darbą ir šiuolaikinę vergovę; pabrėžia, kad, remiantis naujausia pasaulinių šiuolaikinės vergovės įverčių ataskaita, priverčiamąjį darbą dirbančių žmonių skaičius 2016–2021 m. padidėjo 2,7 mln., iki 17,3 mln. vien privačiajame sektoriuje; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl produktų, pagamintų naudojant priverčiamąjį darbą, uždraudimo Sąjungos rinkoje; taip pat pabrėžia, kad COVID-19 pandemija dar labiau sustiprino šią tendenciją; pabrėžia, kad krizė taip pat lėmė daugelio darbuotojų darbo sąlygų pablogėjimą ir kai kuriais atvejais priverčiamąjį darbą; ragina ES ir jos valstybes nares vadovauti veiksmams daugiašaliuose forumuose siekiant panaikinti priverčiamąjį darbą ir šiuolaikinę vergovę; primena valstybėms narėms, kad reikia patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir pasmerkti šią veiklą, vykdomą tiek kilmės šalyse, tiek tarptautinio judumo grupėse; dar kartą pabrėžia savo raginimą, kad visos šalys visapusiškai įgyvendintų JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, ir ragina ES valstybes nares, kurios dar nepriėmė nacionalinių veiksmų planų dėl verslo teisių, tai padaryti kuo greičiau; ragina ES ir jos valstybes nares konstruktyviai ir aktyviai dalyvauti JT neribotos sudėties tarpvyriausybinės tarptautinės teisiškai privalomos žmogaus teisių priemonės tarptautinėms bendrovėms ir kitoms verslo įmonėms rengimo darbo grupės veikloje ir šiuo tikslu patvirtini derybinius įgaliojimus; mano, kad tai yra būtinas žingsnis žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos srityje; |
| --- | --- |

108.

| 109. | smerkia vis dažnesnę autoritarinių valstybių praktiką rengti didelius sporto ar kultūros renginius siekiant padidinti savo tarptautinį teisėtumą ir kartu toliau riboti opozicinį požiūrį šalies viduje; ragina ES ir valstybes nares bendradarbiauti su nacionalinėmis sporto federacijomis, įmonių atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant aptarti, kaip jos dalyvaus tokiuose renginiuose; ragina parengti ES sporto ir žmogaus teisių politikos programą; |
| --- | --- |

109.

Žmogaus teisės ir skaitmeninės technologijos

| 110. | pabrėžia, kad žmogaus teisės turi visapusiškai apimti skaitmeninę sferą, o asmenys turi būti apsaugoti nuo neteisėto technologijų naudojimo, vykdomo valstybinių ar nevalstybinių subjektų, kurie tiekia šias technologijas arba jomis naudojasi; pabrėžia skaitmeninių technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą, keliamą pavojų asmens laisvei, teisei į privatumą ir demokratijai apskritai ir smerkia skaitmeninių technologijų vaidmenį pažeidžiant žmogaus teises, ypač vykdant sekimą, stebėseną, priekabiavimą ir saviraiškos laisvės apribojimus; pabrėžia dezinformacijos kampanijų, kombinuojamų su skaitmeninėmis priemonėmis, keliamą grėsmę; be to, akcentuoja specifinę grėsmę, kurią žmogaus teisių gynėjams, opozicijos veikėjams, žurnalistams ir kitiems asmenims kelia naujosios skaitmeninės technologijos, nes jomis naudojantis kontroliuojama, ribojama ir pakertama jų veikla; ragina dėti daugiau pastangų siekiant sukurti visapusišką pasaulinę skaitmeninių technologijų teisinę sistemą, kurioje turėtų būti pasinaudota galimais tokių technologijų privalumais žmonių gerovei, kartu griežtai gerbiant žmogaus teises; primygtinai tvirtina, kad svarbi atvira, laisva, stabili ir saugi kibernetinė erdvė, kurioje laikomasi pagrindinių demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybių; tvirtai remia savanoriškus, neprivalomus atsakingo valstybės elgesio kibernetinėje erdvėje standartus, kuriais gerbiamas piliečių privatumas ir pagrindinės teisės; ragina skubiai priimti Dirbtinio intelekto (DI) aktą kaip veiksmingą priemonę siekiant užtikrinti, kad dirbtinis intelektas būtų naudojamas šiuo tikslu, ypatingą dėmesį skiriant didelės rizikos dirbtiniam intelektui; ragina į didelės rizikos dirbtinio intelekto taikymo sritį įtraukti dėmesio ekonomiką, kurią, be kita ko, naudoja socialinės žiniasklaidos platformos, siekiant apsaugoti pažeidžiamas grupes nuo dezinformacijos ir manipuliavimo viešąja nuomone; |
| --- | --- |

110.

| 111. | apgailestauja dėl autoritarinių režimų praktikos, be kita ko, apriboti piliečių prieigą prie interneto, įskaitant interneto tiekimo nutraukimą per viešus susibūrimus ir protestus; ragina ES ir jos valstybes nares, bendradarbiaujant su kitomis demokratinėmis valstybėmis, investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijas, kurios sudarytų sąlygas visame pasaulyje užtikrinti netrikdomą ir įperkamą prieigą prie interneto; ragina ES finansuoti veiksmingų skaitmeninių būdų filtruoti melagingas naujienas, dezinformaciją bei piktavališką propagandą ir su ja kovoti mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT generaliniam sekretoriui, 78-osios JT Generalinės Asamblėjos sesijos pirmininkui, JT žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei ir ES delegacijų vadovams. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL L 410 I, 2020 12 7, p. 1.

(3)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(4)  OL C 303, 2009 12 15, p. 12.

(5)  OL C 118, 2020 4 8, p. 15.

(6)  OL C 411, 2020 11 27, p. 30.

(7)  OL C 404, 2021 10 6, p. 202.

(8)  OL C 474, 2021 11 24, p. 11.

(9)  OL C 15, 2022 1 12, p. 70.

(10)  OL C 15, 2022 1 12, p. 111.

(11)  OL C 99, 2022 3 1, p. 152.

(12)  OL C 117, 2022 3 11, p. 88.

(13)  OL C 342, 2022 9 6, p. 295.

(14)  OL C 342, 2022 9 6, p. 191.

(15)  OL C 434, 2022 11 15, p. 50.

(16)  OL C 465, 2022 12 6, p. 33.

(17)  OL C 465, 2022 12 6, p. 44.

(18)  OL C 465, 2022 12 6, p. 155.

(19)  OL C 479, 2022 12 16, p. 68.

(20)  OL C 493, 2022 12 27, p. 96.

(21)  OL C 493, 2022 12 27, p. 132.

(22)  OL C 493, 2022 12 27, p. 120.

(23)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0302.

(24)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

(25)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

(26)  2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimas 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (OL L 76, 2011 3 22, p. 56).

(27)  OL C 224, 2016 6 21, p. 31.

(28)  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

---

2023 m. sausio 19 d., ketvirtadienis

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/104

---

P9_TA(2023)0012

Blokados Kalnų Karabache humanitarinės pasekmės

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blokados Kalnų Karabache humanitarinių pasekmių (2023/2504(RSP))

(2023/C 214/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Armėnijos ir Azerbaidžano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Armėnijos ir Azerbaidžano,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi vienintelis kelias, jungiantis Kalnų Karabachą su Armėnija ir išoriniu pasauliu – Lačino koridorius – nuo 2022 m. gruodžio 12 d. yra blokuojamas Azerbaidžano aplinkosaugininkais pasiskelbusių asmenų; kadangi dėl to 120 000 Kalnų Karabache gyvenančių armėnų buvo sutrikdyta galimybė gauti būtiniausias prekes ir paslaugas, įskaitant maistą, kurą ir vaistus – iš esmės pradėta jų blokada; |
| --- | --- |

A.

kadangi vienintelis kelias, jungiantis Kalnų Karabachą su Armėnija ir išoriniu pasauliu – Lačino koridorius – nuo 2022 m. gruodžio 12 d. yra blokuojamas Azerbaidžano aplinkosaugininkais pasiskelbusių asmenų; kadangi dėl to 120 000 Kalnų Karabache gyvenančių armėnų buvo sutrikdyta galimybė gauti būtiniausias prekes ir paslaugas, įskaitant maistą, kurą ir vaistus – iš esmės pradėta jų blokada;

| B. | kadangi blokada sukėlė sunkią humanitarinę krizę, kuri smarkiai paveikė pažeidžiamiausius gyventojus; kadangi perkelti sunkiai sergančius pacientus yra beveik neįmanoma ir dėl šios aplinkybės mirė vienas žmogus; kadangi šimtai šeimų tebėra atskirtos; |
| --- | --- |

B.

kadangi blokada sukėlė sunkią humanitarinę krizę, kuri smarkiai paveikė pažeidžiamiausius gyventojus; kadangi perkelti sunkiai sergančius pacientus yra beveik neįmanoma ir dėl šios aplinkybės mirė vienas žmogus; kadangi šimtai šeimų tebėra atskirtos;

| C. | kadangi ši humanitarinė krizė dar labiau paaštrėjo Azerbaidžanui sutrikdžius gamtinių dujų tiekimą į Kalnų Karabachą, dėl ko namai, ligoninės ir mokyklos liko be šildymo; |
| --- | --- |

C.

kadangi ši humanitarinė krizė dar labiau paaštrėjo Azerbaidžanui sutrikdžius gamtinių dujų tiekimą į Kalnų Karabachą, dėl ko namai, ligoninės ir mokyklos liko be šildymo;

| D. | kadangi Azerbaidžanas, tęsdamas Lačino koridoriaus blokadą, pažeidžia savo tarptautinius įsipareigojimus pagal 2020 m. lapkričio 9 d. trišalį pareiškimą dėl ugnies nutraukimo, pagal kurį Azerbaidžanas privalo užtikrinti asmenų, transporto priemonių ir krovinių, važiuojančių koridoriumi abiem kryptimis, saugumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Azerbaidžanas, tęsdamas Lačino koridoriaus blokadą, pažeidžia savo tarptautinius įsipareigojimus pagal 2020 m. lapkričio 9 d. trišalį pareiškimą dėl ugnies nutraukimo, pagal kurį Azerbaidžanas privalo užtikrinti asmenų, transporto priemonių ir krovinių, važiuojančių koridoriumi abiem kryptimis, saugumą;

| E. | kadangi trukdymas naudotis Lačino koridoriumi stabdo taikos procesą tarp Armėnijos ir Azerbaidžano ir kenkia tarptautiniam pasitikėjimui; |
| --- | --- |

E.

kadangi trukdymas naudotis Lačino koridoriumi stabdo taikos procesą tarp Armėnijos ir Azerbaidžano ir kenkia tarptautiniam pasitikėjimui;

| 1. | apgailestauja dėl tragiškų Lačino koridoriaus blokados ir Kalnų Karabacho konflikto humanitarinių pasekmių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Azerbaidžaną gerbti ir įgyvendinti 2020 m. lapkričio 9 d. trišalį pareiškimą ir nedelsiant vėl atidaryti Lačino koridorių, kad būtų sudarytos sąlygos laisvam judėjimui ir užtikrinta prieiga prie būtiniausių prekių ir paslaugų, taip garantuojant saugumą regione ir apsaugant gyventojų pragyvenimo šaltinius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad reikia išsamaus taikos susitarimo, kuriuo turi būti užtikrintos Kalnų Karabache gyvenančių armėnų teisės ir saugumas; ragina Azerbaidžaną ginti Kalnų Karabache gyvenančių armėnų teises ir susilaikyti nuo savo nesantaiką kurstančios retorikos, kuria raginama diskriminuoti armėnus, o armėnai raginami palikti Kalnų Karabachą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Azerbaidžaną ateityje nekenkti transporto, energetikos ir ryšių tarp Armėnijos ir Kalnų Karabacho jungtims; |
| --- | --- |

4.

| 5. | griežtai smerkia tai, kad Azerbaidžanas nepagrįstai verčia kaltę žmogaus teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės organizacijoms ir ragina ES ir valstybių narių atstovybes remti jų darbą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia Rusijos „taikdarių“ neveiklumą; mano, kad turėtų būti skubiai deramasi dėl jų pakeitimo ESBO tarptautiniais taikdariais pagal JT įgaliojimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina tarptautinėms organizacijoms suteikti nekliudomą prieigą prie Kalnų Karabacho, kad jos galėtų įvertinti padėtį ir suteikti būtiną humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina surengti JT arba ESBO faktų nustatymo misiją į Lačino koridorių, siekiant įvertinti humanitarinę padėtį vietoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina skubiai ir be išankstinių sąlygų atnaujinti derybas, grindžiamas Helsinkio baigiamojo akto principais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina ES aktyviai dalyvauti ir užtikrinti, kad Kalnų Karabacho gyventojai nebebūtų laikomi Baku aktyvizmo, Rusijos destrukcinio vaidmens ir Minsko grupės neveiklumo įkaitais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai. Armėnijos ir Azerbaidžano vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

11.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/106

---

P9_TA(2023)0013

Brazilijos demokratinių institucijų šturmas

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Brazilijos demokratinių institucijų šturmo (2023/2505(RSP))

(2023/C 214/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2023 m. sausio 8 d. tūkstančiai kraštutinių dešiniųjų ekstremistų ir buvusio Brazilijos prezidento Jair Bolsonaro rėmėjų nuniokojo nacionalinį kongresą, Aukščiausiąjį teismą ir prezidento rezidenciją (Alvorada rūmus) Brazilijoje, ragindami imtis karinės intervencijos siekiant nuversti prezidentą Lula da Silva; kadangi buvęs prezidento J. Bolsonaro teisingumo ministras Andersonas Torresas buvo suimtas, o federalinės apygardos (įskaitant Brazilijos miestą) gubernatorius Ibaneis Rocha buvo suimtas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2023 m. sausio 8 d. tūkstančiai kraštutinių dešiniųjų ekstremistų ir buvusio Brazilijos prezidento Jair Bolsonaro rėmėjų nuniokojo nacionalinį kongresą, Aukščiausiąjį teismą ir prezidento rezidenciją (Alvorada rūmus) Brazilijoje, ragindami imtis karinės intervencijos siekiant nuversti prezidentą Lula da Silva; kadangi buvęs prezidento J. Bolsonaro teisingumo ministras Andersonas Torresas buvo suimtas, o federalinės apygardos (įskaitant Brazilijos miestą) gubernatorius Ibaneis Rocha buvo suimtas;

| B. | kadangi kraštutinės dešiniosios pakraipos prieš demokratines institucijas vykdomi smurtiniai išpuoliai yra pasaulinis reiškinys; kadangi įvykiai Brazilijoje yra akivaizdus išpuolis prieš Brazilijos demokratines institucijas ir akivaizdžiai panašūs į 2021 m. įvykdytą užpuolimą prieš JAV Kapitolijų; kadangi buvęs JAV prezidentas Donaldas Trumpas ir buvęs prezidentas J. Bolsonaro atliko svarbų vaidmenį šiuose atitinkamuose įvykiuose; |
| --- | --- |

B.

kadangi kraštutinės dešiniosios pakraipos prieš demokratines institucijas vykdomi smurtiniai išpuoliai yra pasaulinis reiškinys; kadangi įvykiai Brazilijoje yra akivaizdus išpuolis prieš Brazilijos demokratines institucijas ir akivaizdžiai panašūs į 2021 m. įvykdytą užpuolimą prieš JAV Kapitolijų; kadangi buvęs JAV prezidentas Donaldas Trumpas ir buvęs prezidentas J. Bolsonaro atliko svarbų vaidmenį šiuose atitinkamuose įvykiuose;

| C. | kadangi socialinės žiniasklaidos platformos ir toliau nesustabdo antidemokratinių kampanijų, tarptautinio fašizmo ir ekstremizmo sklaidos, visų pirma pasitelkdamos algoritmus, kuriais skatinamas neapykantą pažeidžiantis turinys ir dezinformacija, o nenoras pašalinti neteisėtą turinį ir atliko esminį vaidmenį šiuose įvykiuose, stiprinant agresyvią retoriką ir smurtą ir palengvinant dezinformacijos telkimą ir sklaidą; |
| --- | --- |

C.

kadangi socialinės žiniasklaidos platformos ir toliau nesustabdo antidemokratinių kampanijų, tarptautinio fašizmo ir ekstremizmo sklaidos, visų pirma pasitelkdamos algoritmus, kuriais skatinamas neapykantą pažeidžiantis turinys ir dezinformacija, o nenoras pašalinti neteisėtą turinį ir atliko esminį vaidmenį šiuose įvykiuose, stiprinant agresyvią retoriką ir smurtą ir palengvinant dezinformacijos telkimą ir sklaidą;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia buvusio prezidento J. Bolsonaro rėmėjų vykdomus baudžiamuosius veiksmus ir remia nuolatines pastangas užtikrinti greitą, nešališką, tinkamą ir veiksmingą tyrimą siekiant nustatyti, patraukti baudžiamojon atsakomybėn visus susijusius asmenis, įskaitant kurstytojus, organizatorius ir finansinius rėmėjus, taip pat valstybės institucijas, kurios nesiėmė veiksmų, kad užkirstų kelią šiems išpuoliams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia solidarumą su demokratiškai išrinktu prezidentu Lula da Silva, jo vyriausybe ir Brazilijos institucijomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl buvusio prezidento J. Bolsonaro ir kai kurių jo politinių rėmėjų bandymų diskredituoti balsavimo sistemą ir rinkimų institucijas, nepaisant to, kad nėra rinkimų klastojimo įrodymų, ir primygtinai ragina juos pripažinti demokratinius rinkimų rezultatus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta didėjančio tarptautinio fašizmo, rasizmo, ekstremizmo ir, be kita ko, įvykių Brazilijoje, 2021 m. sausio mėn. JAV Kapitolijaus užpuolimo ir 2022 m. gruodžio mėn. suėmimų, susijusių su planuojamu išpuoliu prieš Vokietijos Bundestagą, ryšį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad 2023 m. sausio 13 d. Aukščiausiasis Teismas patvirtino federalinių prokurorų prašymą apklausti buvusį Prezidentą J. Bolsonaro, nes jis gali labai svariai prisidėti prie nusikalstamų ir teroro aktų vykdymo; reiškia susirūpinimą dėl valstybės pareigūnų, ypač federalinės apygardos gubernatoriaus ir karinės policijos, veiksmų ir neveikimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia teisės aktų sistemų, pvz., Skaitmeninių paslaugų akto, kuriuo reglamentuojamos socialinės žiniasklaidos platformos ir technologijų įmonės, svarbą siekiant veiksmingai kovoti su neapykantą kurstančių kalbų ir klaidingos informacijos plitimu internete ir užkirsti jam kelią, o taip išvengti tolesnio radikalėjimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir Brazilijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

7.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/107

---

P9_TA(2023)0014

Žurnalistų padėtis Maroke, visų pirma Omaro Radi atvejis

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žurnalistų padėties Maroke, visų pirma Omaro Radi atvejo (2023/2506(RSP))

(2023/C 214/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nepriklausomas tiriamosios žurnalistikos žurnalistas Omaras Radi, kuris rašė apie „Hirak“ protestus ir valstybės korupcijos skandalus, yra sulaikytas nuo 2020 m. liepos mėn. ir nuteistas šešeriems metams kalėti dėl suklastotų kaltinimų šnipinėjimu, o 2021 m. liepą – dėl kaltinimų išžaginimu; kadangi 2022 m. kovo mėn. jo nuosprendis buvo patvirtintas apeliacine tvarka; kadangi buvo pažeista daugybė tinkamo proceso garantijų, todėl teismo procesas savaime buvo neteisingas ir šališkas; kadangi šie pažeidimai apėmė pratęstą vienerių metų trukmės kardomąjį kalinimą be pateisinamos priežasties ir užkirstą kelią susipažinti su jo bylos medžiaga bei dviem pagrindiniais gynybos liudytojais, kuriems nebuvo leista atvykti į teismą; kadangi O. Radi pateikė apeliacinį skundą Kasaciniam teismui; kadangi jam buvo įteiktas 2022 m. organizacijos „Žurnalistai be sienų“ spaudos laisvės apdovanojimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi nepriklausomas tiriamosios žurnalistikos žurnalistas Omaras Radi, kuris rašė apie „Hirak“ protestus ir valstybės korupcijos skandalus, yra sulaikytas nuo 2020 m. liepos mėn. ir nuteistas šešeriems metams kalėti dėl suklastotų kaltinimų šnipinėjimu, o 2021 m. liepą – dėl kaltinimų išžaginimu; kadangi 2022 m. kovo mėn. jo nuosprendis buvo patvirtintas apeliacine tvarka; kadangi buvo pažeista daugybė tinkamo proceso garantijų, todėl teismo procesas savaime buvo neteisingas ir šališkas; kadangi šie pažeidimai apėmė pratęstą vienerių metų trukmės kardomąjį kalinimą be pateisinamos priežasties ir užkirstą kelią susipažinti su jo bylos medžiaga bei dviem pagrindiniais gynybos liudytojais, kuriems nebuvo leista atvykti į teismą; kadangi O. Radi pateikė apeliacinį skundą Kasaciniam teismui; kadangi jam buvo įteiktas 2022 m. organizacijos „Žurnalistai be sienų“ spaudos laisvės apdovanojimas;

| B. | kadangi žurnalistas Taoufikas Bouachrine nuo 2018 m. vasario mėn. buvo sulaikytas ir 2021 m. rugsėjo mėn. apeliacine tvarka nuteistas 15 metų laisvės atėmimo bausme už seksualinius nusikaltimus; kadangi Soulaimano Raissouni, kuriam 2022 m. vasario mėn. nesąžiningame teismo procese buvo skirta penkerių metų laisvės atėmimo bausmė už seksualinius nusikaltimus, byloje buvo padaryta didelių tinkamo proceso garantijų pažeidimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi žurnalistas Taoufikas Bouachrine nuo 2018 m. vasario mėn. buvo sulaikytas ir 2021 m. rugsėjo mėn. apeliacine tvarka nuteistas 15 metų laisvės atėmimo bausme už seksualinius nusikaltimus; kadangi Soulaimano Raissouni, kuriam 2022 m. vasario mėn. nesąžiningame teismo procese buvo skirta penkerių metų laisvės atėmimo bausmė už seksualinius nusikaltimus, byloje buvo padaryta didelių tinkamo proceso garantijų pažeidimų;

| C. | kadangi spaudos laisvė Maroke nuolat blogėja, o 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indekse šalis nukrito į 135 vietą; kadangi daugybė žurnalistų, pvz., Ignacio Cembrero, buvo stebimi skaitmeniniu būdu, bauginami, teisiškai persekiojami ir nuteisiami ilgomis laisvės atėmimo bausmėmis, pvz., Maati Monjib atveju; |
| --- | --- |

C.

kadangi spaudos laisvė Maroke nuolat blogėja, o 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indekse šalis nukrito į 135 vietą; kadangi daugybė žurnalistų, pvz., Ignacio Cembrero, buvo stebimi skaitmeniniu būdu, bauginami, teisiškai persekiojami ir nuteisiami ilgomis laisvės atėmimo bausmėmis, pvz., Maati Monjib atveju;

| D. | kadangi 2020 m. organizacija „Žurnalistai be sienų“ JT specialiajam pranešėjui smurto prieš moteris ir mergaites klausimais išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo seksualine prievarta siekiant diskredituoti žurnalistus – nerimą keliančią praktiką, kurią taip pat pasmerkė feministinė organizacija „Khmissa“ ir Maroko žmogaus teisių asociacija; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2020 m. organizacija „Žurnalistai be sienų“ JT specialiajam pranešėjui smurto prieš moteris ir mergaites klausimais išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo seksualine prievarta siekiant diskredituoti žurnalistus – nerimą keliančią praktiką, kurią taip pat pasmerkė feministinė organizacija „Khmissa“ ir Maroko žmogaus teisių asociacija;

| 1. | primygtinai ragina Maroko valdžios institucijas gerbti saviraiškos ir žiniasklaidos laisvę, užtikrinti įkalintų žurnalistų, visų pirma Omaro Radi, Soulaimano Raissouni ir Taoufiko Bouachrine, teisingą bylos nagrinėjimą su visomis tinkamo proceso garantijomis, užtikrinti, kad jie būtų nedelsiant laikinai paleisti, ir nutraukti visų žurnalistų, jų teisininkų ir šeimų persekiojimą; primygtinai ragina valdžios institucijas vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje pagal ES ir Maroko asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia piktnaudžiavimą kaltinimais seksualine prievarta siekiant atgrasyti žurnalistus nuo pareigų vykdymo; mano, kad toks piktnaudžiavimas kelia pavojų moterų teisėms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra giliai susirūpinęs dėl įtarimų, kad Maroko valdžios institucijos papirko Europos Parlamento narius; ragina taikyti tas pačias priemones, kurios taikomos Kataro atstovams; pakartoja savo pasiryžimą visapusiškai ištirti ir spręsti klausimus dėl korupcijos atvejų, susijusių su ES nepriklausančiomis šalimis, siekiančiomis už pinigus įgyti įtakos Europos Parlamente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad 2022 m. gruodžio 15 d. rezoliucijoje raginama įsteigti specialų komitetą, kuriam būtų pavesta nustatyti galimus Europos Parlamento skaidrumo, sąžiningumo ir korupcijos taisyklių trūkumus ir teikti pasiūlymus dėl reformų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Maroko valdžios institucijas nutraukti žurnalistų sekimą, be kita ko, naudojantis bendrovės NSO šnipinėjimo programa „Pegasus“, ir priimti bei įgyvendinti teisės aktus, kuriais žurnalistai būtų apsaugoti; primygtinai ragina valstybes nares, laikantis Dvejopo naudojimo prekių reglamento, nutraukti stebėjimo technologijų eksportą į Maroką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti 2018 m. Sacharovo premijos finalininką Nasserą Zefzafi; ragina išlaisvinti visus politinius kalinius; smerkia taikių protestuotojų ir diasporos aktyvistų teisių pažeidimus; apgailestauja dėl ydingų 43 „Hirak“ protestuotojų teismo procesų ir apkaltinamųjų nuosprendžių, taip pat dėl protestuotojų kankinimo kalėjime; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau kelti Maroko valdžios institucijoms klausimus dėl sulaikytų žurnalistų ir sąžinės kalinių bylų ir dalyvauti jų teismo procesuose; ragina ES pasinaudoti savo įtaka siekiant konkrečiai pagerinti žmogaus teisių padėtį Maroke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Maroko vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

8.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/109

---

P9_TA(2023)0015

Tribunolo dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą steigimas

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tribunolo dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą steigimo (2022/3017(RSP))

(2023/C 214/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl kovos su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus Ukrainoje (1) ir į 2022 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos pripažinimo terorizmą remiančia valstybe (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl kovos su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus Ukrainoje (1) ir į 2022 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos pripažinimo terorizmą remiančia valstybe (2),

| — | atsižvelgdamas į 1942 m. sausio 13 d. Londono deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1942 m. sausio 13 d. Londono deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1974 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją 3314 (XXIX) dėl agresijos apibrėžties ir 1950 m. lapkričio 3 d. rezoliuciją 377(V) (Vienijimosi dėl taikos rezoliucija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1974 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją 3314 (XXIX) dėl agresijos apibrėžties ir 1950 m. lapkričio 3 d. rezoliuciją 377(V) (Vienijimosi dėl taikos rezoliucija),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, ypač į jo 8a straipsnį, ir į Kampalos pakeitimus dėl agresijos nusikaltimo, taip pat į 2006 m. TBT ir ES susitarimą dėl bendradarbiavimo ir pagalbos teikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, ypač į jo 8a straipsnį, ir į Kampalos pakeitimus dėl agresijos nusikaltimo, taip pat į 2006 m. TBT ir ES susitarimą dėl bendradarbiavimo ir pagalbos teikimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas 2433(2022), 2436(2022), 2463(2022) ir 2473(2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas 2433(2022), 2436(2022), 2463(2022) ir 2473(2022),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 16 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo nutartį dėl tvirtinimų dėl genocido pagal Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 16 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo nutartį dėl tvirtinimų dėl genocido pagal Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 2–6 d. vykusioje Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos parlamentinės asamblėjos 29-ojoje metinėje sesijoje priimtą rezoliuciją „Rusijos Federacijos agresijos karas prieš Ukrainą ir jos žmones ir jo keliama grėsmė saugumui visame ESBO regione“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 2–6 d. vykusioje Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos parlamentinės asamblėjos 29-ojoje metinėje sesijoje priimtą rezoliuciją „Rusijos Federacijos agresijos karas prieš Ukrainą ir jos žmones ir jo keliama grėsmė saugumui visame ESBO regione“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 16 d. Estijos, Latvijos ir Lietuvos užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą, kuriame raginama įsteigti specialųjį tribunolą dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 16 d. Estijos, Latvijos ir Lietuvos užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą, kuriame raginama įsteigti specialųjį tribunolą dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Agresija prieš Ukrainą“ ir 2022 m. spalio 12 d. rezoliuciją „Ukrainos teritorinis vientisumas: Jungtinių Tautų Chartijos principų gynimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Agresija prieš Ukrainą“ ir 2022 m. spalio 12 d. rezoliuciją „Ukrainos teritorinis vientisumas: Jungtinių Tautų Chartijos principų gynimas“,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. lapkričio 2 d. rezoliuciją „Tarptautinio baudžiamojo teismo ataskaita“ ir 2022 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „Pritarimas kompensacijai ir reparacijai už agresiją prieš Ukrainą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. lapkričio 2 d. rezoliuciją „Tarptautinio baudžiamojo teismo ataskaita“ ir 2022 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „Pritarimas kompensacijai ir reparacijai už agresiją prieš Ukrainą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2022 m. spalio 20 ir 21 d. bei 2022 m. gruodžio 15 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2022 m. spalio 20 ir 21 d. bei 2022 m. gruodžio 15 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2022 m. lapkričio 30 d. pareiškimą dėl Rusijos atsakomybės ir įšaldyto Rusijos turto naudojimo, kuriame ji nurodo, kad reikia įsteigti specializuotą teismą, kuris remiant JT tirtų Rusijos agresijos prieš Ukrainą nusikaltimą ir už jį trauktų baudžiamojon atsakomybėn, ir į vėlesnius susijusius Vokietijos, Lenkijos ir kitų šalių aukšto lygio pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2022 m. lapkričio 30 d. pareiškimą dėl Rusijos atsakomybės ir įšaldyto Rusijos turto naudojimo, kuriame ji nurodo, kad reikia įsteigti specializuotą teismą, kuris remiant JT tirtų Rusijos agresijos prieš Ukrainą nusikaltimą ir už jį trauktų baudžiamojon atsakomybėn, ir į vėlesnius susijusius Vokietijos, Lenkijos ir kitų šalių aukšto lygio pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi, vadovaujantis JT Chartija ir tarptautinės teisės principais, visos valstybės yra vienodai suverenios ir, palaikydamos tarptautinius santykius, turi susilaikyti nuo grasinimų arba jėgos naudojimo prieš bet kurios valstybės teritorinį vientisumą ar politinę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis JT Chartija ir tarptautinės teisės principais, visos valstybės yra vienodai suverenios ir, palaikydamos tarptautinius santykius, turi susilaikyti nuo grasinimų arba jėgos naudojimo prieš bet kurios valstybės teritorinį vientisumą ar politinę nepriklausomybę;

| B. | kadangi nuo 2014 m. vasario mėn. Rusija vykdė neteisėtą, neišprovokuotą ir nepagrįstą agresijos karą prieš Ukrainą ir jį atnaujino 2022 m. vasario 24 d. pradėdama masinę invaziją į Ukrainą; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2014 m. vasario mėn. Rusija vykdė neteisėtą, neišprovokuotą ir nepagrįstą agresijos karą prieš Ukrainą ir jį atnaujino 2022 m. vasario 24 d. pradėdama masinę invaziją į Ukrainą;

| C. | kadangi Rusijos Federacijos agresijos karas prieš Ukrainą yra akivaizdus ir šiurkštus JT Chartijos, pagrindinių tarptautinės teisės principų ir įvairių tarptautinių susitarimų, tokių kaip Helsinkio baigiamasis aktas, Paryžiaus chartija dėl naujos Europos ir Budapešto memorandumas, pažeidimas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rusijos Federacijos agresijos karas prieš Ukrainą yra akivaizdus ir šiurkštus JT Chartijos, pagrindinių tarptautinės teisės principų ir įvairių tarptautinių susitarimų, tokių kaip Helsinkio baigiamasis aktas, Paryžiaus chartija dėl naujos Europos ir Budapešto memorandumas, pažeidimas;

| D. | kadangi per šį laikotarpį Rusijos pajėgos rengė beatodairiškus išpuolius prieš gyvenamas vietoves ir civilinę infrastruktūrą, nužudė tūkstančius Ukrainos civilių gyventojų ir visoje šalyje vykdė teroro aktus, nukreiptus prieš civilinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi per šį laikotarpį Rusijos pajėgos rengė beatodairiškus išpuolius prieš gyvenamas vietoves ir civilinę infrastruktūrą, nužudė tūkstančius Ukrainos civilių gyventojų ir visoje šalyje vykdė teroro aktus, nukreiptus prieš civilinę infrastruktūrą;

| E. | kadangi jau nužudyti tūkstančiai gyventojų, įskaitant vaikus, ir dar daugiau jų buvo kankinami, persekiojami, patyrė seksualinį smurtą, buvo pagrobti ar priverstinai perkelti; kadangi šis nežmoniškas Rusijos pajėgų ir patikėtinių elgesys yra absoliutus tarptautinės humanitarinės teisės nepaisymas; |
| --- | --- |

E.

kadangi jau nužudyti tūkstančiai gyventojų, įskaitant vaikus, ir dar daugiau jų buvo kankinami, persekiojami, patyrė seksualinį smurtą, buvo pagrobti ar priverstinai perkelti; kadangi šis nežmoniškas Rusijos pajėgų ir patikėtinių elgesys yra absoliutus tarptautinės humanitarinės teisės nepaisymas;

| F. | kadangi Rusijos ginkluotųjų pajėgų įvykdyti žiaurumai Bučoje, Irpinėje ir daugelyje kitų Ukrainos miestų Rusijos okupacijos metu, apie kuriuos buvo pranešta, atskleidžia Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą brutalumą ir parodo, kad svarbu imtis koordinuotų tarptautinių veiksmų siekiant užtikrinti atsakomybę už agresijos karą ir visus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rusijos ginkluotųjų pajėgų įvykdyti žiaurumai Bučoje, Irpinėje ir daugelyje kitų Ukrainos miestų Rusijos okupacijos metu, apie kuriuos buvo pranešta, atskleidžia Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą brutalumą ir parodo, kad svarbu imtis koordinuotų tarptautinių veiksmų siekiant užtikrinti atsakomybę už agresijos karą ir visus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus;

| G. | kadangi 2022 m. rugsėjo 30 d. Rusija vienašališkai paskelbė aneksavusi Rusijos iš dalies okupuotas Ukrainos Donecko, Chersono, Luhansko ir Zaporižios sritis; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2022 m. rugsėjo 30 d. Rusija vienašališkai paskelbė aneksavusi Rusijos iš dalies okupuotas Ukrainos Donecko, Chersono, Luhansko ir Zaporižios sritis;

| H. | kadangi Europos Parlamentas ir daugelis nacionalinių parlamentų ir asamblėjų pripažino Rusijos Federaciją valstybe, remiančia terorizmą, ir valstybe, naudojančia terorizmo priemones; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Parlamentas ir daugelis nacionalinių parlamentų ir asamblėjų pripažino Rusijos Federaciją valstybe, remiančia terorizmą, ir valstybe, naudojančia terorizmo priemones;

| I. | kadangi Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą yra žiauriausias agresijos aktas, kurį Europos šalies politinė vadovybė yra įvykdžiusi nuo Antrojo pasaulinio karo laikų ir dėl kurio reikia imtis tinkamo teisinio atsako tarptautiniu lygmeniu; kadangi JT Generalinė Asamblėja savo rezoliucijose (3) pripažino, kad Rusijos Federacijos agresija prieš Ukrainą yra JT Chartijos 2 straipsnio 4 dalies pažeidimas ir kad Rusijos Federacija turi būti patraukta atsakomybėn už bet kokius tarptautinės teisės pažeidimus, įvykdytus Ukrainoje arba prieš Ukrainą, įskaitant jos agresiją, kuria pažeidžiama Jungtinių Tautų Chartija; kadangi asmenys, atsakingi už agresijos nusikaltimą prieš Ukrainą, negali likti nenubausti; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą yra žiauriausias agresijos aktas, kurį Europos šalies politinė vadovybė yra įvykdžiusi nuo Antrojo pasaulinio karo laikų ir dėl kurio reikia imtis tinkamo teisinio atsako tarptautiniu lygmeniu; kadangi JT Generalinė Asamblėja savo rezoliucijose (3) pripažino, kad Rusijos Federacijos agresija prieš Ukrainą yra JT Chartijos 2 straipsnio 4 dalies pažeidimas ir kad Rusijos Federacija turi būti patraukta atsakomybėn už bet kokius tarptautinės teisės pažeidimus, įvykdytus Ukrainoje arba prieš Ukrainą, įskaitant jos agresiją, kuria pažeidžiama Jungtinių Tautų Chartija; kadangi asmenys, atsakingi už agresijos nusikaltimą prieš Ukrainą, negali likti nenubausti;

| J. | kadangi Rusijos agresiją taip pat aiškiai pasmerkė įvairių valstybių ir tarptautinių organizacijų, tokių kaip Europos Taryba, ESBO, ES, Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO), Afrikos Sąjunga, Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija, Ramiojo vandenyno salų forumas, Amerikos valstybių organizacija, Karibų bendrija, Šiaurės Taryba ir kt., atstovai; |
| --- | --- |

J.

kadangi Rusijos agresiją taip pat aiškiai pasmerkė įvairių valstybių ir tarptautinių organizacijų, tokių kaip Europos Taryba, ESBO, ES, Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO), Afrikos Sąjunga, Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija, Ramiojo vandenyno salų forumas, Amerikos valstybių organizacija, Karibų bendrija, Šiaurės Taryba ir kt., atstovai;

| K. | kadangi 2022 m. kovo 16 d. Tarptautinis Teisingumo Teismas nurodė Rusijos Federacijai nedelsiant sustabdyti savo karines operacijas Ukrainos teritorijoje; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2022 m. kovo 16 d. Tarptautinis Teisingumo Teismas nurodė Rusijos Federacijai nedelsiant sustabdyti savo karines operacijas Ukrainos teritorijoje;

| L. | kadangi nuo 2022 m. kovo 2 d. TBT prokuroras atlieka padėties Ukrainoje tyrimą, susijusį su ankstesniais ir dabartiniais tvirtinimais dėl Rusijos Federacijos nuo 2013 m. lapkričio 21 d. įvykdytų nusikaltimų, įskaitant genocidą, karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmoniškumui; kadangi, nors Ukraina nėra TBT šalis, ji pripažino TBT jurisdikciją ir su juo bendradarbiauja; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo 2022 m. kovo 2 d. TBT prokuroras atlieka padėties Ukrainoje tyrimą, susijusį su ankstesniais ir dabartiniais tvirtinimais dėl Rusijos Federacijos nuo 2013 m. lapkričio 21 d. įvykdytų nusikaltimų, įskaitant genocidą, karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmoniškumui; kadangi, nors Ukraina nėra TBT šalis, ji pripažino TBT jurisdikciją ir su juo bendradarbiauja;

| M. | kadangi 1974 m. gruodžio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 3314 (XXIX) agresija apibrėžiama kaip valstybės ginkluotos jėgos panaudojimas prieš kitos valstybės suverenitetą, teritorinį vientisumą ar politinę nepriklausomybę arba bet kokiu kitokiu būdu, nesuderinamu su Jungtinių Tautų Chartija ir pažymima, kad agresijos karas yra nusikaltimas tarptautinei taikai ir kad agresija užtraukia tarptautinę atsakomybę; kadangi Romos statuto 8a straipsnyje agresijos nusikaltimas apibrėžiamas kaip „asmens, galinčio veiksmingai kontroliuoti valstybės politinius ar karinius veiksmus ar jiems vadovauti, planuojamas, rengiamas, inicijuojamas ar vykdomas agresijos aktas, kuris savo pobūdžiu, sunkumu ir mastu akivaizdžiai pažeidžia Jungtinių Tautų Chartiją“; kadangi agresijos aktu laikomas vienos valstybės ginkluotųjų pajėgų panaudojimas prieš kitos valstybės suverenitetą, teritorinį vientisumą ar politinę nepriklausomybę arba bet kokiu kitu Jungtinių Tautų Chartijai prieštaraujančiu būdu; kadangi pagal TBT Romos statutą agresijos nusikaltimas skiriasi nuo karo nusikaltimų ar nusikaltimų žmoniškumui; kadangi agresijos nusikaltimas paprastai yra vadovybės nusikaltimas, nes jį gali įvykdyti tik tie, kurie turi galią formuoti valstybės agresijos politiką; kadangi Tarptautinis karo tribunolas Niurnberge, kuris daug dėmesio skyrė agresijos nusikaltimui, 1946 m. nustatė, kad agresija yra didžiausias tarptautinis nusikaltimas; |
| --- | --- |

M.

kadangi 1974 m. gruodžio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 3314 (XXIX) agresija apibrėžiama kaip valstybės ginkluotos jėgos panaudojimas prieš kitos valstybės suverenitetą, teritorinį vientisumą ar politinę nepriklausomybę arba bet kokiu kitokiu būdu, nesuderinamu su Jungtinių Tautų Chartija ir pažymima, kad agresijos karas yra nusikaltimas tarptautinei taikai ir kad agresija užtraukia tarptautinę atsakomybę; kadangi Romos statuto 8a straipsnyje agresijos nusikaltimas apibrėžiamas kaip „asmens, galinčio veiksmingai kontroliuoti valstybės politinius ar karinius veiksmus ar jiems vadovauti, planuojamas, rengiamas, inicijuojamas ar vykdomas agresijos aktas, kuris savo pobūdžiu, sunkumu ir mastu akivaizdžiai pažeidžia Jungtinių Tautų Chartiją“; kadangi agresijos aktu laikomas vienos valstybės ginkluotųjų pajėgų panaudojimas prieš kitos valstybės suverenitetą, teritorinį vientisumą ar politinę nepriklausomybę arba bet kokiu kitu Jungtinių Tautų Chartijai prieštaraujančiu būdu; kadangi pagal TBT Romos statutą agresijos nusikaltimas skiriasi nuo karo nusikaltimų ar nusikaltimų žmoniškumui; kadangi agresijos nusikaltimas paprastai yra vadovybės nusikaltimas, nes jį gali įvykdyti tik tie, kurie turi galią formuoti valstybės agresijos politiką; kadangi Tarptautinis karo tribunolas Niurnberge, kuris daug dėmesio skyrė agresijos nusikaltimui, 1946 m. nustatė, kad agresija yra didžiausias tarptautinis nusikaltimas;

| N. | kadangi agresijos karas yra sunkus tarptautinis nusikaltimas, ypač atsižvelgiant į galimą visų rūšių masinio naikinimo ginklų naudojimą, dėl kurio gali kilti katastrofiškų pasekmių pasaulio taikai ir žmonių pragyvenimo šaltiniams, taip pat daroma didelė, ilgalaikė žala gamtai ir klimatui; |
| --- | --- |

N.

kadangi agresijos karas yra sunkus tarptautinis nusikaltimas, ypač atsižvelgiant į galimą visų rūšių masinio naikinimo ginklų naudojimą, dėl kurio gali kilti katastrofiškų pasekmių pasaulio taikai ir žmonių pragyvenimo šaltiniams, taip pat daroma didelė, ilgalaikė žala gamtai ir klimatui;

| O. | kadangi „Barcelona Traction“ byloje Tarptautinis Teisingumo Teismas nurodė, kad pareigos, kylančios dėl agresijos veiksmų uždraudimo, yra pareigos, taikomos visai tarptautinei bendruomenei, o ne atskiroms valstybėms; |
| --- | --- |

O.

kadangi „Barcelona Traction“ byloje Tarptautinis Teisingumo Teismas nurodė, kad pareigos, kylančios dėl agresijos veiksmų uždraudimo, yra pareigos, taikomos visai tarptautinei bendruomenei, o ne atskiroms valstybėms;

| P. | kadangi, atsižvelgiant į Ukrainos pateiktus du ad hoc pareiškimus, TBT turi jurisdikciją tirti karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocido nusikaltimą, vykdytus Ukrainos teritorijoje nuo 2013 m. lapkričio mėn., tačiau šiuo atveju jis neturi jurisdikcijos tirti agresijos nusikaltimo, kaip apibrėžta Romos statuto 8a straipsnyje ir Kampalos pakeitimuose, nes nei Ukraina, nei Rusijos Federacija nėra ratifikavusios Romos statuto ir jo pakeitimų, susijusių su agresijos nusikaltimu; kadangi TBT prokuroras nuo 2022 m. kovo 2 d. atlieka padėties Ukrainoje tyrimą; kadangi specialaus tribunolo dėl agresijos nusikaltimo įsteigimas neturės poveikio TBT jurisdikcijai kitų nusikaltimų atžvilgiu ir ją papildys; |
| --- | --- |

P.

kadangi, atsižvelgiant į Ukrainos pateiktus du ad hoc pareiškimus, TBT turi jurisdikciją tirti karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocido nusikaltimą, vykdytus Ukrainos teritorijoje nuo 2013 m. lapkričio mėn., tačiau šiuo atveju jis neturi jurisdikcijos tirti agresijos nusikaltimo, kaip apibrėžta Romos statuto 8a straipsnyje ir Kampalos pakeitimuose, nes nei Ukraina, nei Rusijos Federacija nėra ratifikavusios Romos statuto ir jo pakeitimų, susijusių su agresijos nusikaltimu; kadangi TBT prokuroras nuo 2022 m. kovo 2 d. atlieka padėties Ukrainoje tyrimą; kadangi specialaus tribunolo dėl agresijos nusikaltimo įsteigimas neturės poveikio TBT jurisdikcijai kitų nusikaltimų atžvilgiu ir ją papildys;

| Q. | kadangi Europos Parlamentas ir Čekijos, Estijos, Prancūzijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų ir Lenkijos parlamentai priėmė rezoliucijas, kuriomis pritariama ad hoc tarptautinio specialiojo tribunolo įsteigimui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos Parlamentas ir Čekijos, Estijos, Prancūzijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų ir Lenkijos parlamentai priėmė rezoliucijas, kuriomis pritariama ad hoc tarptautinio specialiojo tribunolo įsteigimui;

| R. | kadangi 2022 m. lapkričio 30 d. Komisija pasiūlė alternatyvias galimybes, kaip sukurti atsakomybės už agresijos nusikaltimą prieš Ukrainą mechanizmą; kadangi bet koks sprendimas dėl tokio mechanizmo turėtų būti priimamas glaudžiai bendradarbiaujant su Ukraina; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2022 m. lapkričio 30 d. Komisija pasiūlė alternatyvias galimybes, kaip sukurti atsakomybės už agresijos nusikaltimą prieš Ukrainą mechanizmą; kadangi bet koks sprendimas dėl tokio mechanizmo turėtų būti priimamas glaudžiai bendradarbiaujant su Ukraina;

| S. | kadangi 2022 m. gruodžio 15 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti visapusišką atsakomybę už karo nusikaltimus ir užtikrinti atsakomybę už agresijos nusikaltimą, taip pat paragino Komisiją, Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Tarybą tęsti šį darbą laikantis ES ir tarptautinės teisės, pabrėždama, kad baudžiamasis persekiojimas už agresijos nusikaltimą yra visai tarptautinei bendruomenei aktualus klausimas; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2022 m. gruodžio 15 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti visapusišką atsakomybę už karo nusikaltimus ir užtikrinti atsakomybę už agresijos nusikaltimą, taip pat paragino Komisiją, Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Tarybą tęsti šį darbą laikantis ES ir tarptautinės teisės, pabrėždama, kad baudžiamasis persekiojimas už agresijos nusikaltimą yra visai tarptautinei bendruomenei aktualus klausimas;

| T. | kadangi JT Saugumo Tarybos veikla padėties Ukrainoje klausimu yra paralyžiuota, nes Rusija turi teisę vetuoti bet kokius esminius veiksmus; kadangi JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 377(V) buvo nustatytas precedentas suteikiant JT alternatyvų būdą veikti, kai bent vienas nuolatinis JT Saugumo Tarybos narys pasinaudoja savo veto teise, kad sukliudytų Saugumo Tarybai vykdyti JT Chartija jai pavestas funkcijas; |
| --- | --- |

T.

kadangi JT Saugumo Tarybos veikla padėties Ukrainoje klausimu yra paralyžiuota, nes Rusija turi teisę vetuoti bet kokius esminius veiksmus; kadangi JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 377(V) buvo nustatytas precedentas suteikiant JT alternatyvų būdą veikti, kai bent vienas nuolatinis JT Saugumo Tarybos narys pasinaudoja savo veto teise, kad sukliudytų Saugumo Tarybai vykdyti JT Chartija jai pavestas funkcijas;

| 1. | dar kartą kuo griežčiausiai smerkia Rusijos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą, pakartoja, kad tvirtai remia Ukrainos nepriklausomybę, suverenitetą ir teritorinį vientisumą paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų, ir dar kartą ragina Rusiją nedelsiant nutraukti visus karinius veiksmus Ukrainoje, besąlygiškai išvesti visas pajėgas ir išvežti karinę įrangą iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Rusijos agresijos nusikaltimas prieš Ukrainą yra aiškus ir neginčijamas JT Chartijos pažeidimas, į kurį tarptautinė bendruomenė negali neatsakyti, siekiant užtikrinti visuotinį saugumą ir taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką; dar kartą ragina Komisiją, Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį ir valstybes nares remti siekį užtikrinti visapusišką atsakomybę už visus Rusijos ir jos sąjungininkų bei patikėtinių nusikaltimus, įvykdytus jų agresijos karo prieš Ukrainą metu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, jog skubiai reikia, kad ES ir jos valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Ukraina ir tarptautine bendruomene, pageidautina per Jungtines Tautas, darytų spaudimą įsteigti specialų tarptautinį tribunolą, kuris patrauktų baudžiamojon atsakomybėn Rusijos Federacijos ir jos sąjungininkų politinę ir karinę vadovybę už agresijos prieš Ukrainą nusikaltimą ir rastų teisiškai pagrįstą bendrą sprendimą šiuo klausimu; mano, kad įsteigus tokį tribunolą būtų užpildyta didelė dabartinės tarptautinės institucinės baudžiamosios justicijos sistemos spraga ir kad tribunolo steigimo procesas turėtų būti grindžiamas Romos statute nustatytais standartais ir principais, taikomais Tarptautiniam baudžiamajam teismui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ES institucijas ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Ukraina, siekti politinės paramos ir ją didinti Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje ir kituose tarptautiniuose forumuose, įskaitant Europos Tarybą, ESBO ir G7, kad būtų įsteigtas specialusis tribunolas dėl agresijos prieš Ukrainą nusikaltimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad įsteigus šį specialųjį tribunolą būtų prisidėta prie Tarptautinio baudžiamojo teismo ir jo prokuroro pastangų atlikti tyrimą, nes tame tyrime daugiausia dėmesio būtų skiriama Ukrainoje, kaip tvirtinama, vykdomam genocidui, karo nusikaltimams ir nusikaltimams žmoniškumui; pakartoja, kad visapusiškai remia Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroro vykdomą padėties Ukrainoje tyrimą; pabrėžia, jog svarbu, kad Ukraina ratifikuotų Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą ir jo pakeitimus ir oficialiai taptų Tarptautinio baudžiamojo teismo nare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina, siekiant padėti įsteigti šį specialųjį tribunolą, aktyviai naudotis ES viešąja diplomatija ir strategine komunikacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad, nors dar reikės nustatyti konkrečią specialiojo tribunolo sudėtį ir veiklos metodus, jis turės laikytis aukščiausių skaidrumo ir nešališkumo kriterijų; be to, mano, kad specialusis tarptautinis tribunolas turi turėti jurisdikciją tirti ne tik Vladimiro Putino ir Rusijos Federacijos politinės ir karinės vadovybės veiksmus, bet ir Aliaksandro Lukašenkos ir Baltarusijos, kaip sąlygas sudarančios valstybės, politinės ir karinės vadovybės veiksmus, nes iš jos teritorijos ir su jos logistine parama Rusijos Federacija vykdo agresijos karą prieš Ukrainą, o tai priskirtina prie agresijos nusikaltimo pagal jo apibūdinimą Romos statuto 8a straipsnyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikėtų nedelsiant pradėti ES parengiamuosius darbus specialiojo tribunolo klausimu, daugiausia dėmesio skirti specialiojo tribunolo veikimo tvarkos nustatymui bendradarbiaujant su Ukraina ir remti Ukrainos ir tarptautines institucijas, renkančias įrodymus, kurie bus panaudoti būsimame specialiajame tribunole; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES institucijas, ypač Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą, tuo tarpu padėti įsteigti laikinąją prokuratūrą ir pažymi, kad šios laikinosios prokuratūros įsteigimas būtų labai svarbus praktinis žingsnis rengiantis būsimo specialiojo tribunolo veiklai dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą atliekant tyrimus ir traukiant baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia Rusijos praktiką blokuoti bet kokius Jungtinių Tautų veiksmus, kuriais siekiama priversti ją atsakyti už agresijos karą prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia svarbų specialiojo tribunolo dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą vaidmenį siekiant teisingumo Ukrainos žmonėms, atgrasant kitus tarptautinius subjektus nuo neteisėtos Rusijos agresijos imitavimo ir suteikiant galimybių reikalauti atlyginti žalą ir ateityje susitaikyti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir valstybes nares, taip pat jų partnerius ir sąjungininkus dalyvauti diskusijose dėl teisinės galimybės panaudoti Rusijos valstybės turtą reparacijoms už Rusijos įvykdytus tarptautinės teisės pažeidimus Ukrainoje, galbūt, be kita ko, panaikinant tokiam turtui taikomą suverenių subjektų imuniteto apsaugą arba apribojant tokią apsaugą dėl šiurkštaus šių pažeidimų pobūdžio; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra tvirtai įsitikinęs, kad įsteigus šį specialųjį tribunolą dėl agresijos nusikaltimo būtų duotas labai aiškus ženklas Rusijos visuomenei ir tarptautinei bendruomenei, kad V. Putinas ir Rusijos politinė bei karinė vadovybė gali būti nuteisti už agresijos nusikaltimą Ukrainoje; pabrėžia, kad įsteigus šį tribunolą taip pat būtų duotas aiškus ženklas Rusijos politiniam ir verslo elitui bei Rusijos sąjungininkams, kad V. Putino vadovaujamai Rusijos Federacijai nebeįmanoma atnaujinti įprastų santykių su Vakarų šalimis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pritaria Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rekomendacijai, kuri yra pirmasis žingsnis, kad Jungtinių Tautų šalys narės, bendradarbiaudamos su Ukraina, įsteigtų tarptautinį žalos registrą, kuriame būtų registruojama informacija būsimoms reparacijoms dėl visiems susijusiems fiziniams ir juridiniams asmenims padarytos žalos, nuostolių ar sužalojimo, didelės ilgalaikės plataus masto žalos gamtai ir klimatui, taip pat Ukrainos valstybei, padarytos tarptautiniu požiūriu neteisėtais Rusijos Federacijos ir jos sąjungininkų veiksmais Ukrainoje arba prieš Ukrainą, taip pat siekiant skatinti ir koordinuoti įrodymų rinkimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES priimti bendrąją poziciją dėl agresijos nusikaltimo ir dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto Kampalos pakeitimų dėl agresijos nusikaltimo; ragina Bulgariją, Daniją, Prancūziją, Graikiją, Vengriją ir Rumuniją priimti ir ratifikuoti Kampalos pakeitimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui, Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui, Tarptautiniam baudžiamajam teismui, G7 šalims, Afrikos Sąjungai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai, Ramiojo vandenyno salų forumui, Amerikos valstybių organizacijai, Karibų bendrijai, Baltarusijos valdžios institucijoms, Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui bei Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 479, 2022 12 16, p. 68.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0405.

(3)  JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. kovo 2 d. rezoliucija „Agresija prieš Ukrainą“, 2022 m. kovo 24 d. rezoliucija „Agresijos prieš Ukrainą humanitarinės pasekmės“ ir 2022 m. lapkričio 15 d. rezoliucija „Pritarimas kompensacijai ir reparacijai už agresiją prieš Ukrainą“.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/114

---

P9_TA(2023)0016

ES atsakas į protestus ir egzekucijas Irane

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES atsako į protestus ir egzekucijas Irane (2023/2511(RSP))

(2023/C 214/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, visų pirma į 2022 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Mahsos Jinos Amini mirties ir represijų prieš protestuotojus moterų teisių klausimais Irane (1) ir 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės Irane (2) bei į visas kitas savo rezoliucijas dėl žmogaus teisių padėties Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, visų pirma į 2022 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Mahsos Jinos Amini mirties ir represijų prieš protestuotojus moterų teisių klausimais Irane (1) ir 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės Irane (2) bei į visas kitas savo rezoliucijas dėl žmogaus teisių padėties Irane,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos Trečiojo komiteto rezoliuciją dėl žmogaus teisių Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos Trečiojo komiteto rezoliuciją dėl žmogaus teisių Irane,

| — | atsižvelgdamas į 2023 m. sausio 10 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2023 m. sausio 10 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 11 d. JT ekspertų pareiškimą, kuriame Iranas raginamas nebeskirti mirties bausmės taikiems protestuotojams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 11 d. JT ekspertų pareiškimą, kuriame Iranas raginamas nebeskirti mirties bausmės taikiems protestuotojams,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos specialiąją sesiją Irano Islamo Respublikos klausimu, įvykusią 2022 m. lapkričio 24 d., ir į minėtoje sesijoje priimtą rezoliuciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos specialiąją sesiją Irano Islamo Respublikos klausimu, įvykusią 2022 m. lapkričio 24 d., ir į minėtoje sesijoje priimtą rezoliuciją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 22 d., 2022 m. birželio 18 d., 2022 m. sausio 13 d. ir 2021 m. sausio 11 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 22 d., 2022 m. birželio 18 d., 2022 m. sausio 13 d. ir 2021 m. sausio 11 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 4 d. G7 šalių užsienio reikalų ministrų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 4 d. G7 šalių užsienio reikalų ministrų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 12 d. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 12 d. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į sankcijas Irano asmenims ir subjektams, kurias ES Taryba priėmė 2021 m. balandžio 12 d., 2022 m. spalio 17 d., 2022 m. spalio 20 d. ir 2022 m. lapkričio 14 d. ir į 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą (BUSP)2022/2433 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sankcijas Irano asmenims ir subjektams, kurias ES Taryba priėmė 2021 m. balandžio 12 d., 2022 m. spalio 17 d., 2022 m. spalio 20 d. ir 2022 m. lapkričio 14 d. ir į 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą (BUSP)2022/2433 (3),

| — | atsižvelgdamas į Irano Islamo Respublikos sankcijas Europos ir Jungtinės Karalystės subjektams ir asmenims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Irano Islamo Respublikos sankcijas Europos ir Jungtinės Karalystės subjektams ir asmenims,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2023 m. sausio 7 d. pareiškimus dėl naujausių mirties bausmės įvykdymo atvejų Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseini, 2022 m. gruodžio 8 d. pareiškimą dėl mirties bausmės įvykdymo Mohsenui Sekari ir 2023 m. sausio 15 d. pareiškimą dėl mirties bausmės įvykdymo Alirezai Akbari, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2023 m. sausio 7 d. pareiškimus dėl naujausių mirties bausmės įvykdymo atvejų Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseini, 2022 m. gruodžio 8 d. pareiškimą dėl mirties bausmės įvykdymo Mohsenui Sekari ir 2023 m. sausio 15 d. pareiškimą dėl mirties bausmės įvykdymo Alirezai Akbari,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaraciją dėl Irano Europos Sąjungos vardu ir į 2022 m. rugsėjo 19 d. Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimą dėl Mahsos Amini mirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaraciją dėl Irano Europos Sąjungos vardu ir į 2022 m. rugsėjo 19 d. Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimą dėl Mahsos Amini mirties,

| — | atsižvelgdamas į 2023 m. sausio 9 d. EIVT atstovo spaudai pranešimą spaudai, kuriame paskelbiama apie Irano Islamo Respublikos ambasadoriaus Europos Sąjungoje iškvietimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2023 m. sausio 9 d. EIVT atstovo spaudai pranešimą spaudai, kuriame paskelbiama apie Irano Islamo Respublikos ambasadoriaus Europos Sąjungoje iškvietimą,

| — | atsižvelgdamas į savo Delegacijos ryšiams su Iranu pirmininkės pranešimus, kurie paskelbti 2022 m. rugsėjo 22 d., 2022 m. lapkričio 9 d. ir 2022 m. gruodžio 13 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Delegacijos ryšiams su Iranu pirmininkės pranešimus, kurie paskelbti 2022 m. rugsėjo 22 d., 2022 m. lapkričio 9 d. ir 2022 m. gruodžio 13 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 9 d. bendrą Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 9 d. bendrą Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Irane,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir į tai, kad 1975 m. birželio mėn. Iranas jį ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir į tai, kad 1975 m. birželio mėn. Iranas jį ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 27 d. Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 27 d. Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (4),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (6),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, žmogaus teisių gynėjų gaires ir gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, žmogaus teisių gynėjų gaires ir gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2022 m. rugsėjo 13 d. vadinamoji Irano dorovės policija Teherane suėmė 22 m. kurdų kilmės iranietę Mahsą Jiną Amini dėl, kaip teigiama, privalomo hidžabo dėvėjimo įstatymo nesilaikymo; kadangi policijos laikinai sulaikyta Mahsa Jina Amini buvo žiauriai kankinama ir mirė 2022 m. rugsėjo 16 d.; kadangi tinkamas jos mirties tyrimas nebuvo užbaigtas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. rugsėjo 13 d. vadinamoji Irano dorovės policija Teherane suėmė 22 m. kurdų kilmės iranietę Mahsą Jiną Amini dėl, kaip teigiama, privalomo hidžabo dėvėjimo įstatymo nesilaikymo; kadangi policijos laikinai sulaikyta Mahsa Jina Amini buvo žiauriai kankinama ir mirė 2022 m. rugsėjo 16 d.; kadangi tinkamas jos mirties tyrimas nebuvo užbaigtas;

| B. | kadangi po Mahsos Jinos Amini nužudymo visoje šalyje kilo nacionalinio masto protestai, kuriuose dalyvavo šimtai tūkstančių Irano piliečių iš visų visuomenės sluoksnių; kadangi protestus inicijavo moterys, reikalaujančios atskaitomybės už Mahsos Jinos Amini mirtį ir raginančios nutraukti smurtą prieš moteris ir jų diskriminaciją Irane; kadangi per protestus dauguma moterų nusivilko hidžabus arba nusikirpo plaukus, tokiu būdu išreikšdamos protestą dėl Mahsos Jinos Amini mirties; kadangi moterų protestai paskatino vyrų solidarumą ir sukėlė Irane revoliuciją bei protestus prieš režimą visos šalies mastu; kadangi daugelio šalies universitetų studentai protestuoja boikotuodami pamokas ir rengdami demonstracijas prieš represijas; kadangi Mahsa Jina Amini buvo kilusi iš Irano Kurdistano regiono, kuriame plačiai paplitę protestai sulaukė represinio režimo atsako; |
| --- | --- |

B.

kadangi po Mahsos Jinos Amini nužudymo visoje šalyje kilo nacionalinio masto protestai, kuriuose dalyvavo šimtai tūkstančių Irano piliečių iš visų visuomenės sluoksnių; kadangi protestus inicijavo moterys, reikalaujančios atskaitomybės už Mahsos Jinos Amini mirtį ir raginančios nutraukti smurtą prieš moteris ir jų diskriminaciją Irane; kadangi per protestus dauguma moterų nusivilko hidžabus arba nusikirpo plaukus, tokiu būdu išreikšdamos protestą dėl Mahsos Jinos Amini mirties; kadangi moterų protestai paskatino vyrų solidarumą ir sukėlė Irane revoliuciją bei protestus prieš režimą visos šalies mastu; kadangi daugelio šalies universitetų studentai protestuoja boikotuodami pamokas ir rengdami demonstracijas prieš represijas; kadangi Mahsa Jina Amini buvo kilusi iš Irano Kurdistano regiono, kuriame plačiai paplitę protestai sulaukė represinio režimo atsako;

| C. | kadangi Irano saugumo ir policijos pajėgų reakcija į protestus yra smurtinė, beatodairiška, neproporcinga ir nevaržoma; kadangi Islamo Respublikos aukščiausiasis vadovas Ali Khamenei ir prezidentas Ebrahim Raisi ne kartą reiškė pagyras už tai, kad Islamo revoliucijos gvardijos (IRGC) sukarintos milicijos pajėgos „Basij“ smurtiniu būdu slopino taikias demonstracijas ir žudė protestuotojus, ir tai skatino; |
| --- | --- |

C.

kadangi Irano saugumo ir policijos pajėgų reakcija į protestus yra smurtinė, beatodairiška, neproporcinga ir nevaržoma; kadangi Islamo Respublikos aukščiausiasis vadovas Ali Khamenei ir prezidentas Ebrahim Raisi ne kartą reiškė pagyras už tai, kad Islamo revoliucijos gvardijos (IRGC) sukarintos milicijos pajėgos „Basij“ smurtiniu būdu slopino taikias demonstracijas ir žudė protestuotojus, ir tai skatino;

| D. | kadangi pranešama, kad 2023 m. sausio 16 d. Irano saugumo pajėgos nužudė kelis šimtus taikių protestuotojų, įskaitant dešimtis vaikų, ir sulaikė, suėmė ir pagrobė daugiau nei 20 000 demonstrantų, tarp jų žmogaus teisių gynėjus, studentus, teisininkus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, įskaitant ES piliečius ir gyventojus iš Lenkijos, Švedijos, Vokietijos, Italijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Nyderlandų; |
| --- | --- |

D.

kadangi pranešama, kad 2023 m. sausio 16 d. Irano saugumo pajėgos nužudė kelis šimtus taikių protestuotojų, įskaitant dešimtis vaikų, ir sulaikė, suėmė ir pagrobė daugiau nei 20 000 demonstrantų, tarp jų žmogaus teisių gynėjus, studentus, teisininkus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, įskaitant ES piliečius ir gyventojus iš Lenkijos, Švedijos, Vokietijos, Italijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Nyderlandų;

| E. | kadangi Iranas nepripažįsta dvigubos pilietybės ir taip riboja užsienio ambasadų galimybes susisiekti su šalyje sulaikytais jų piliečiais, turinčiais dvigubą pilietybę; kadangi dvigubą Britanijos ir Irano pilietybę turėjęs buvęs Irano gynybos ministro pavaduotojas Alireza Akbari buvo apkaltintas šnipinėjimu Jungtinei Karalystei Irane, nuteistas mirties bausme jam buvo įvykdyta mirties bausmė, o tuos kaltinimus jis neigė; kadangi 2016 m. balandžio 24 d. Irano saugumo pajėgos suėmė Švedijos ir Irano pilietybę turintį dr. Ahmadrezą Djalali, kuris specializuojasi skubios medicinos pagalbos srityje ir yra Laisvojo Briuselio universiteto (Vrije Universiteit Brussel) Belgijoje ir Rytų Pjemonto universiteto (Università del Piemonte Orientale) Italijoje mokslininkas; kadangi 2017 m. spalio mėn. jis buvo nuteistas mirties bausme remiantis sufabrikuotais kaltinimais šnipinėjimu po labai neteisingo teismo, grindžiamo kankinimu išgautu prisipažinimu; kadangi 2018 m. birželio 17 d. nuosprendį patvirtino Irano Aukščiausiasis Teismas; kadangi prancūzų ir iraniečių kilmės tyrėja Fariba Adelkhah buvo suimta 2019 m. birželio mėn. ir nuteista kalėti penkerius metus „už kenkimą nacionaliniam saugumui“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Iranas nepripažįsta dvigubos pilietybės ir taip riboja užsienio ambasadų galimybes susisiekti su šalyje sulaikytais jų piliečiais, turinčiais dvigubą pilietybę; kadangi dvigubą Britanijos ir Irano pilietybę turėjęs buvęs Irano gynybos ministro pavaduotojas Alireza Akbari buvo apkaltintas šnipinėjimu Jungtinei Karalystei Irane, nuteistas mirties bausme jam buvo įvykdyta mirties bausmė, o tuos kaltinimus jis neigė; kadangi 2016 m. balandžio 24 d. Irano saugumo pajėgos suėmė Švedijos ir Irano pilietybę turintį dr. Ahmadrezą Djalali, kuris specializuojasi skubios medicinos pagalbos srityje ir yra Laisvojo Briuselio universiteto (Vrije Universiteit Brussel) Belgijoje ir Rytų Pjemonto universiteto (Università del Piemonte Orientale) Italijoje mokslininkas; kadangi 2017 m. spalio mėn. jis buvo nuteistas mirties bausme remiantis sufabrikuotais kaltinimais šnipinėjimu po labai neteisingo teismo, grindžiamo kankinimu išgautu prisipažinimu; kadangi 2018 m. birželio 17 d. nuosprendį patvirtino Irano Aukščiausiasis Teismas; kadangi prancūzų ir iraniečių kilmės tyrėja Fariba Adelkhah buvo suimta 2019 m. birželio mėn. ir nuteista kalėti penkerius metus „už kenkimą nacionaliniam saugumui“;

| F. | kadangi Irane savavališkai sulaikomi kiti ES piliečiai, įskaitant Belgijos pilietį Olivier Vandecasteele, kuris už tariamus kaltinimus buvo nuteistas kalėti 40 metų, jam taip pat buvo skirta dešimtys kirčių; kadangi nuosprendis buvo paskelbtas po to, kai Belgijos aukščiausiasis teismas sustabdė prieštaringai vertinamą dvišalę sutartį dėl keitimosi kaliniais, pagal kurią Irano diplomatas Assadollah Assadi, nuteistas už pasikėsinimą įvykdyti teroro aktą Belgijoje, būtų grąžintas į Irano Islamo Respubliką mainais už Olivier Vandecasteele’io laisvę; kadangi Irane vis dar nelaisvėje laikomi septyni Prancūzijos piliečiai, be kita ko, mokytoja ir profesinės sąjungos narė Cécile Kohler, jos partneris Jacques Paris bei Benjamin Brière, kurie buvo suimti 2020 m. gegužės mėn. ir nuteisti kalėti aštuonerius metus ir aštuonis mėnesius už „šnipinėjimą“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Irane savavališkai sulaikomi kiti ES piliečiai, įskaitant Belgijos pilietį Olivier Vandecasteele, kuris už tariamus kaltinimus buvo nuteistas kalėti 40 metų, jam taip pat buvo skirta dešimtys kirčių; kadangi nuosprendis buvo paskelbtas po to, kai Belgijos aukščiausiasis teismas sustabdė prieštaringai vertinamą dvišalę sutartį dėl keitimosi kaliniais, pagal kurią Irano diplomatas Assadollah Assadi, nuteistas už pasikėsinimą įvykdyti teroro aktą Belgijoje, būtų grąžintas į Irano Islamo Respubliką mainais už Olivier Vandecasteele’io laisvę; kadangi Irane vis dar nelaisvėje laikomi septyni Prancūzijos piliečiai, be kita ko, mokytoja ir profesinės sąjungos narė Cécile Kohler, jos partneris Jacques Paris bei Benjamin Brière, kurie buvo suimti 2020 m. gegužės mėn. ir nuteisti kalėti aštuonerius metus ir aštuonis mėnesius už „šnipinėjimą“;

| G. | kadangi Irane įvykdoma daugiausia mirties bausmių vienam gyventojui pasaulyje; kadangi Irano režimo atstovai skyrė ir įvykdė mirties bausmes taikiems protestuotojams, įskaitant nepilnamečius, po nesąžiningų ir trumpalaikių teisminių procesų, kuriais pažeidžiami pagrindiniai ir esminiai teisės į teisingą bylos nagrinėjimą reikalavimai; kadangi organizacija „Amnesty International“ rado įrodymų, kad Irano režimo atstovai ir toliau taiko mirties bausmę kaip represinę priemonę, kuria siekiama numalšinti protestus; kadangi Islamo Respublikos policijos ir saugumo pajėgos plačiai taiko kankinimų, prievartavimų ir žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio su sulaikytaisiais praktikas Irano kalėjimuose; |
| --- | --- |

G.

kadangi Irane įvykdoma daugiausia mirties bausmių vienam gyventojui pasaulyje; kadangi Irano režimo atstovai skyrė ir įvykdė mirties bausmes taikiems protestuotojams, įskaitant nepilnamečius, po nesąžiningų ir trumpalaikių teisminių procesų, kuriais pažeidžiami pagrindiniai ir esminiai teisės į teisingą bylos nagrinėjimą reikalavimai; kadangi organizacija „Amnesty International“ rado įrodymų, kad Irano režimo atstovai ir toliau taiko mirties bausmę kaip represinę priemonę, kuria siekiama numalšinti protestus; kadangi Islamo Respublikos policijos ir saugumo pajėgos plačiai taiko kankinimų, prievartavimų ir žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio su sulaikytaisiais praktikas Irano kalėjimuose;

| H. | kadangi organizacija „Amnesty International“ sudarė maždaug 25 asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, sąrašą, pvz., į jį įtrauktas Mohammad‘as Ghobadlou; kadangi organizacija „Amnesty International“ nuogąstauja, kad kur kas daugiau žmonių už dalyvavimą protestuose gali būti nuteisti mirties bausme; kadangi JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras praneša, kad daugiau nei 40 Irano menininkų buvo apkaltinti nusikaltimais, už kuriuos gresia mirties bausmė; kadangi Irano aktoriai, muzikantai, sportininkai ir kitos įžymybės viešai parėmė protestus prieš klerikalinę valdžią; |
| --- | --- |

H.

kadangi organizacija „Amnesty International“ sudarė maždaug 25 asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, sąrašą, pvz., į jį įtrauktas Mohammad‘as Ghobadlou; kadangi organizacija „Amnesty International“ nuogąstauja, kad kur kas daugiau žmonių už dalyvavimą protestuose gali būti nuteisti mirties bausme; kadangi JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras praneša, kad daugiau nei 40 Irano menininkų buvo apkaltinti nusikaltimais, už kuriuos gresia mirties bausmė; kadangi Irano aktoriai, muzikantai, sportininkai ir kitos įžymybės viešai parėmė protestus prieš klerikalinę valdžią;

| I. | kadangi žmogaus teisių padėtis Irane toliau blogėja; kadangi Mahsos Jinos Amini ir kitų asmenų nužudymas bei dabartinė egzekucijų banga rodo tebesitęsiančią žmogaus teisių krizę Irane; kadangi padėtis blogėja dėl sisteminio Irano režimo ir jo saugumo aparato nebaudžiamumo, dėl kurio plačiai paplitę kankinimai, taip pat neteisminės egzekucijos ir kitos neteisėtos žudynės; kadangi Irano baudžiamojo teisingumo sistema labai priklauso nuo priverstinių prisipažinimų, išgautų kankinant ir naudojant kitų rūšių prievartos bei suvaržymo priemones; kadangi mirties bausmės panaikinimas visame pasaulyje yra vienas iš pagrindinių ES žmogaus teisių politikos tikslų; |
| --- | --- |

I.

kadangi žmogaus teisių padėtis Irane toliau blogėja; kadangi Mahsos Jinos Amini ir kitų asmenų nužudymas bei dabartinė egzekucijų banga rodo tebesitęsiančią žmogaus teisių krizę Irane; kadangi padėtis blogėja dėl sisteminio Irano režimo ir jo saugumo aparato nebaudžiamumo, dėl kurio plačiai paplitę kankinimai, taip pat neteisminės egzekucijos ir kitos neteisėtos žudynės; kadangi Irano baudžiamojo teisingumo sistema labai priklauso nuo priverstinių prisipažinimų, išgautų kankinant ir naudojant kitų rūšių prievartos bei suvaržymo priemones; kadangi mirties bausmės panaikinimas visame pasaulyje yra vienas iš pagrindinių ES žmogaus teisių politikos tikslų;

| J. | kadangi, akivaizdžiai pažeidžiant valdžių padalijimo principą, 2022 m. lapkričio 6 d. 227 Irano parlamento nariai paragino teismines institucijas imtis ryžtingų veiksmų prieš protestų metu suimtus asmenis ir kaip bausmę taikyti mirties bausmę; |
| --- | --- |

J.

kadangi, akivaizdžiai pažeidžiant valdžių padalijimo principą, 2022 m. lapkričio 6 d. 227 Irano parlamento nariai paragino teismines institucijas imtis ryžtingų veiksmų prieš protestų metu suimtus asmenis ir kaip bausmę taikyti mirties bausmę;

| K. | kadangi pagal Irano konstituciją etninėms mažumoms suteikiamos lygios teisės; kadangi mirties bausmė neproporcingai taikoma LGBTIQ+ asmeniams ir etninėms bei religinėms mažumoms priklausantiems žmonėms, ypač beludžiams, kurdams, arabams, bahajams ir krikščionims; kadangi nuo žudynių ir represijų pradžios suimtų žmogaus teisių gynėjų skaičius vis didėja; kadangi moterys ir mergaitės, įskaitant etninių ir religinių mažumų atstoves, kurios buvo protestų priešakyje, buvo suimtos ir įkalintos už tai, kad reikalavo panaikinti sisteminius ir sistemingus diskriminacinius įstatymus, politiką ir praktiką, ir joms visų pirma keliami kaltinimai, už kuriuos gresia mirties bausmė ir mirties bausmės nuosprendis; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Irano konstituciją etninėms mažumoms suteikiamos lygios teisės; kadangi mirties bausmė neproporcingai taikoma LGBTIQ+ asmeniams ir etninėms bei religinėms mažumoms priklausantiems žmonėms, ypač beludžiams, kurdams, arabams, bahajams ir krikščionims; kadangi nuo žudynių ir represijų pradžios suimtų žmogaus teisių gynėjų skaičius vis didėja; kadangi moterys ir mergaitės, įskaitant etninių ir religinių mažumų atstoves, kurios buvo protestų priešakyje, buvo suimtos ir įkalintos už tai, kad reikalavo panaikinti sisteminius ir sistemingus diskriminacinius įstatymus, politiką ir praktiką, ir joms visų pirma keliami kaltinimai, už kuriuos gresia mirties bausmė ir mirties bausmės nuosprendis;

| L. | kadangi žmogaus teisių ekspertų, įskaitant keletą JT specialiųjų procedūrų įgaliojimų turėtojų, grupė paskelbė pareiškimą, kuriuo smerkia žudymus ir saugumo pajėgų represijas prieš protestuotojus Irane; kadangi ekspertai išreiškė didelį susirūpinimą dėl „pernelyg didelės ir mirtinos jėgos“, panaudotos prieš demonstrantus per protestus po Mahsos Jinos Amini mirties, įskaitant seksualinį smurtą prieš moteris ir mergaites, protestuotojų bauginimą ir priekabiavimą prie jų, taip pat sistemingą žmogaus teisių pažeidėjų nebaudžiamumą; kadangi 2022 m. lapkričio 11 d. JT ekspertai primygtinai paragino Irano režimo atstovus už dalyvavimą ar tariamą dalyvavimą taikiose demonstracijose nebekelti žmonėms kaltinimų, už kuriuos numatyta mirties bausme; |
| --- | --- |

L.

kadangi žmogaus teisių ekspertų, įskaitant keletą JT specialiųjų procedūrų įgaliojimų turėtojų, grupė paskelbė pareiškimą, kuriuo smerkia žudymus ir saugumo pajėgų represijas prieš protestuotojus Irane; kadangi ekspertai išreiškė didelį susirūpinimą dėl „pernelyg didelės ir mirtinos jėgos“, panaudotos prieš demonstrantus per protestus po Mahsos Jinos Amini mirties, įskaitant seksualinį smurtą prieš moteris ir mergaites, protestuotojų bauginimą ir priekabiavimą prie jų, taip pat sistemingą žmogaus teisių pažeidėjų nebaudžiamumą; kadangi 2022 m. lapkričio 11 d. JT ekspertai primygtinai paragino Irano režimo atstovus už dalyvavimą ar tariamą dalyvavimą taikiose demonstracijose nebekelti žmonėms kaltinimų, už kuriuos numatyta mirties bausme;

| M. | kadangi JT ekspertai paragino Žmogaus teisių tarybą skubiai imtis būtinų veiksmų, kad būtų surengta specialioji sesija dėl padėties Irane, ir sukurti tarptautinį tyrimo mechanizmą, kad būtų užtikrinta atskaitomybė Irane bei panaikintas nuolatinis nebaudžiamumas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi 2022 m. lapkričio 24 d. Žmogaus teisių taryba surengė specialiąją sesiją dėl padėties Irane; kadangi šioje specialiojoje sesijoje buvo sutarta, kad nepriklausoma tarptautinė faktų nustatymo misija turėtų ištirti žmogaus teisių pažeidimus Irano Islamo Respublikoje, rinkti ir analizuoti įrodymus bei bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti su šiais kaltinimais susijusius faktus bei patraukti atsakomybėn visus asmenis, padariusius sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irano Islamo Respublikoje, įskaitant aukščiausiąsias valdžios institucijas; |
| --- | --- |

M.

kadangi JT ekspertai paragino Žmogaus teisių tarybą skubiai imtis būtinų veiksmų, kad būtų surengta specialioji sesija dėl padėties Irane, ir sukurti tarptautinį tyrimo mechanizmą, kad būtų užtikrinta atskaitomybė Irane bei panaikintas nuolatinis nebaudžiamumas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi 2022 m. lapkričio 24 d. Žmogaus teisių taryba surengė specialiąją sesiją dėl padėties Irane; kadangi šioje specialiojoje sesijoje buvo sutarta, kad nepriklausoma tarptautinė faktų nustatymo misija turėtų ištirti žmogaus teisių pažeidimus Irano Islamo Respublikoje, rinkti ir analizuoti įrodymus bei bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti su šiais kaltinimais susijusius faktus bei patraukti atsakomybėn visus asmenis, padariusius sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irano Islamo Respublikoje, įskaitant aukščiausiąsias valdžios institucijas;

| N. | kadangi 2023 m. sausio 10 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras nurodė, kad baudžiamųjų procedūrų naudojimas siekiant nubausti žmones už naudojimąsi pagrindinėmis teisėmis prilygsta valstybės sankcionuotam žudymui; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2023 m. sausio 10 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras nurodė, kad baudžiamųjų procedūrų naudojimas siekiant nubausti žmones už naudojimąsi pagrindinėmis teisėmis prilygsta valstybės sankcionuotam žudymui;

| O. | kadangi 2022 m. gruodžio 12 d. ES užsienio reikalų ministrai patvirtino Tarybos išvadas dėl Irano; kadangi šiose išvadose Irano valdžios institucijos ypač raginamos nedelsiant nutraukti smerktiną praktiką, kai protestuotojams skiriama ir įvykdoma mirties bausmė, ir nedelsiant panaikinti neseniai priimtus mirties bausmės nuosprendžius, kurie paskelbti atsižvelgiant į vykstančius protestus, ir užtikrinti tinkamą procesą visiems sulaikytiesiems; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2022 m. gruodžio 12 d. ES užsienio reikalų ministrai patvirtino Tarybos išvadas dėl Irano; kadangi šiose išvadose Irano valdžios institucijos ypač raginamos nedelsiant nutraukti smerktiną praktiką, kai protestuotojams skiriama ir įvykdoma mirties bausmė, ir nedelsiant panaikinti neseniai priimtus mirties bausmės nuosprendžius, kurie paskelbti atsižvelgiant į vykstančius protestus, ir užtikrinti tinkamą procesą visiems sulaikytiesiems;

| P. | kadangi 2023 m. sausio 9 d. EIVT generalinis sekretorius vyriausiojo įgaliotinio vardu iškvietė Irano Islamo Respublikos ambasadorių Europos Sąjungoje ir pakartojo, kad ES baisisi neseniai įvykdytomis mirties bausmėmis Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseini, kurie buvo suimti ir nuteisti mirties bausme dėl protestų Irane; kadangi Mohsenui Shekari ir Majidrezai Rahnavardui mirties bausmė buvo įvykdyta už dalyvavimą atitinkamai 2022 m. gruodžio 8 d. ir 12 d. vykusiuose protestuose; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2023 m. sausio 9 d. EIVT generalinis sekretorius vyriausiojo įgaliotinio vardu iškvietė Irano Islamo Respublikos ambasadorių Europos Sąjungoje ir pakartojo, kad ES baisisi neseniai įvykdytomis mirties bausmėmis Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseini, kurie buvo suimti ir nuteisti mirties bausme dėl protestų Irane; kadangi Mohsenui Shekari ir Majidrezai Rahnavardui mirties bausmė buvo įvykdyta už dalyvavimą atitinkamai 2022 m. gruodžio 8 d. ir 12 d. vykusiuose protestuose;

| Q. | kadangi 2022 m. gruodžio 9 d. Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame pasmerkė brutalius Irano Islamo Respublikos smurto veiksmus prieš taikius protestuotojus ir vykdomas represijas prieš Irano žmones, taip pat priespaudą ir valstybės remiamą smurtą prieš moteris; kadangi, be to, abi šalys patvirtino sankcijas Irano pareigūnams, susijusiems su žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant per tebesitęsiantį žiaurų susidorojimą įvykdytus pažeidimus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2022 m. gruodžio 9 d. Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame pasmerkė brutalius Irano Islamo Respublikos smurto veiksmus prieš taikius protestuotojus ir vykdomas represijas prieš Irano žmones, taip pat priespaudą ir valstybės remiamą smurtą prieš moteris; kadangi, be to, abi šalys patvirtino sankcijas Irano pareigūnams, susijusiems su žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant per tebesitęsiantį žiaurų susidorojimą įvykdytus pažeidimus;

| R. | kadangi ES neseniai kelis kartus patvirtino ribojamąsias priemones, susijusias su šiais grubiais žmogaus teisių pažeidimais, visų pirma taikomas aukšto rango asmenims Islamo revoliucijos gvardijoje, įskaitant turto įšaldymą, kelionių į ES draudimą ir draudimą į sąrašą įtrauktiems asmenims bei subjektams suteikti galimybę naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais, reaguojant į jų vaidmenį Irane žiauraus susidorojimo metu ir Islamo Respublikos ginkluotų bepiločių orlaivių, naudojamų Rusijos Federacijos prieš Ukrainą vykdomoje teroristinėje veikloje, tiekimą; kadangi asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ES ribojamosios priemonės pagal galiojantį sankcijų Iranui už žmogaus teisių pažeidimus režimą, sąraše dabar iš viso yra 126 asmenys ir 11 subjektų; kadangi į ES sankcijų sąrašą visų pirma įtrauktas Irano vidaus reikalų ministras Ahmad Vahidi, informacinių ir ryšių technologijų ministras Issa Zarepour, Irano teisėsaugos pajėgos ir Islamo revoliucijos gvardijos provincijų vadovai; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES neseniai kelis kartus patvirtino ribojamąsias priemones, susijusias su šiais grubiais žmogaus teisių pažeidimais, visų pirma taikomas aukšto rango asmenims Islamo revoliucijos gvardijoje, įskaitant turto įšaldymą, kelionių į ES draudimą ir draudimą į sąrašą įtrauktiems asmenims bei subjektams suteikti galimybę naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais, reaguojant į jų vaidmenį Irane žiauraus susidorojimo metu ir Islamo Respublikos ginkluotų bepiločių orlaivių, naudojamų Rusijos Federacijos prieš Ukrainą vykdomoje teroristinėje veikloje, tiekimą; kadangi asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ES ribojamosios priemonės pagal galiojantį sankcijų Iranui už žmogaus teisių pažeidimus režimą, sąraše dabar iš viso yra 126 asmenys ir 11 subjektų; kadangi į ES sankcijų sąrašą visų pirma įtrauktas Irano vidaus reikalų ministras Ahmad Vahidi, informacinių ir ryšių technologijų ministras Issa Zarepour, Irano teisėsaugos pajėgos ir Islamo revoliucijos gvardijos provincijų vadovai;

| S. | kadangi Irano Islamo Respublikos užsienio reikalų ministerija reaguodama patvirtino atsakomąsias priemones pagal sankcijų mechanizmą, kurios visų pirma taikomos Europos Parlamento narei ir Delegacijos ryšiams su Arabijos pusiasaliu pirmininkei H. Neumann, taip pat kitiems Parlamento nariams ir buvusiems Vokietijos bei Prancūzijos politikams; kadangi, reaguodamas į Irano sankcijas Europos Parlamento nariams, 2022 m. lapkričio mėn. Parlamentas nusprendė, kad jo delegacijos ir komitetai nebebendradarbiaus su Irano valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

S.

kadangi Irano Islamo Respublikos užsienio reikalų ministerija reaguodama patvirtino atsakomąsias priemones pagal sankcijų mechanizmą, kurios visų pirma taikomos Europos Parlamento narei ir Delegacijos ryšiams su Arabijos pusiasaliu pirmininkei H. Neumann, taip pat kitiems Parlamento nariams ir buvusiems Vokietijos bei Prancūzijos politikams; kadangi, reaguodamas į Irano sankcijas Europos Parlamento nariams, 2022 m. lapkričio mėn. Parlamentas nusprendė, kad jo delegacijos ir komitetai nebebendradarbiaus su Irano valdžios institucijomis;

| T. | kadangi Islamo Respublika, visų pirma pasitelkdama Islamo revoliucijos gvardiją, vykdo didelio masto, ištobulintą ir smurtinę tarpvalstybinę represinę veiklą, nukreiptą prieš į užsienį išvykusius ir diasporos aktyvistus, disidentus, nepriklausomus žurnalistus bei žmogaus teisių gynėjus, be kita ko, ES teritorijoje, taip pat grasina jų šeimos nariams Irane ir juos baugina; kadangi Islamo Respublika tiek tiesiogiai, tiek veikdama per vietinius tarpininkus vykdė diasporos disidentų nužudymus, grobė tremtinius, kad juos grąžintų į Iraną, ir planavo sprogdinimus keliose šalyse, įskaitant ES valstybes nares; |
| --- | --- |

T.

kadangi Islamo Respublika, visų pirma pasitelkdama Islamo revoliucijos gvardiją, vykdo didelio masto, ištobulintą ir smurtinę tarpvalstybinę represinę veiklą, nukreiptą prieš į užsienį išvykusius ir diasporos aktyvistus, disidentus, nepriklausomus žurnalistus bei žmogaus teisių gynėjus, be kita ko, ES teritorijoje, taip pat grasina jų šeimos nariams Irane ir juos baugina; kadangi Islamo Respublika tiek tiesiogiai, tiek veikdama per vietinius tarpininkus vykdė diasporos disidentų nužudymus, grobė tremtinius, kad juos grąžintų į Iraną, ir planavo sprogdinimus keliose šalyse, įskaitant ES valstybes nares;

| U. | kadangi Islamo Respublikos režimas tyčia trikdo internetą ir judrųjį ryšį ir griežtai riboja socialinės žiniasklaidos platformas, kad pakenktų Irano gyventojų gebėjimui organizuoti protestus; kadangi ES sankcijų režimas apima ir draudimą eksportuoti į Irano Islamo Respubliką įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, ir telekomunikacijų stebėsenos įrangą; |
| --- | --- |

U.

kadangi Islamo Respublikos režimas tyčia trikdo internetą ir judrųjį ryšį ir griežtai riboja socialinės žiniasklaidos platformas, kad pakenktų Irano gyventojų gebėjimui organizuoti protestus; kadangi ES sankcijų režimas apima ir draudimą eksportuoti į Irano Islamo Respubliką įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, ir telekomunikacijų stebėsenos įrangą;

| V. | kadangi Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis) Josep Borrell savo 2022 m. gruodžio 8 d. ir 2023 m. sausio 7 d. pareiškimuose pasmerkė mirties bausmės įvykdymą Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseinui; kadangi jo pareiškimuose Irano valdžios institucijos raginamos nedelsiant nutraukti mirties bausmės skyrimo ir vykdymo protestuotojams praktiką; kadangi, be to, šiuose pareiškimuose ES ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant panaikinti pastaruoju metu paskelbtus mirties nuosprendžius ir griežtai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

V.

kadangi Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis) Josep Borrell savo 2022 m. gruodžio 8 d. ir 2023 m. sausio 7 d. pareiškimuose pasmerkė mirties bausmės įvykdymą Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseinui; kadangi jo pareiškimuose Irano valdžios institucijos raginamos nedelsiant nutraukti mirties bausmės skyrimo ir vykdymo protestuotojams praktiką; kadangi, be to, šiuose pareiškimuose ES ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant panaikinti pastaruoju metu paskelbtus mirties nuosprendžius ir griežtai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų;

| W. | kadangi Islamo Respublika apkaltino kurdų grupes, įskaitant esančias Irake, kurstant protestus Irano Kurdistane; kadangi tuo remdamasi Islamo revoliucijos gvardija pradėjo ginkluotus išpuolius prieš Kurdistano regioną Irake, kurių metu žuvo dešimtys žmonių, įskaitant civilius; kadangi su protestuotojais ypač žiauriai susidorojama Irano šiaurės vakarinėje ir pietrytinėje dalyse, kur gyvena daug šalies kurdų ir beludžių mažumų atstovų; |
| --- | --- |

W.

kadangi Islamo Respublika apkaltino kurdų grupes, įskaitant esančias Irake, kurstant protestus Irano Kurdistane; kadangi tuo remdamasi Islamo revoliucijos gvardija pradėjo ginkluotus išpuolius prieš Kurdistano regioną Irake, kurių metu žuvo dešimtys žmonių, įskaitant civilius; kadangi su protestuotojais ypač žiauriai susidorojama Irano šiaurės vakarinėje ir pietrytinėje dalyse, kur gyvena daug šalies kurdų ir beludžių mažumų atstovų;

| X. | kadangi Islamo revoliucijos gvardija, kurią sudaro sukarintosios milicijos pajėgos „Basij“, pajėgos „Quds“, sausumos pajėgos, oro pajėgos ir karinis jūrų laivynas, atlieka pagrindinį vaidmenį susidorojant su kitaip manančiais šalies viduje ir vykdant išorės karinę veiklą; kadangi pranešama, kad Islamo revoliucijos gvardija, veikdama kaip valstybė valstybėje, kontroliuoja du trečdalius Irano ekonomikos, įskaitant infrastruktūros, naftos chemijos, finansų, telekomunikacijų, automobilių ir jūrų pramonės sektorių akcijas, taip pat stambius globėjų fondus, žinomus kaip „bonijadai“ (angl. „bonyads“), ir didelio masto neteisėtos kontrabandos tinklus; |
| --- | --- |

X.

kadangi Islamo revoliucijos gvardija, kurią sudaro sukarintosios milicijos pajėgos „Basij“, pajėgos „Quds“, sausumos pajėgos, oro pajėgos ir karinis jūrų laivynas, atlieka pagrindinį vaidmenį susidorojant su kitaip manančiais šalies viduje ir vykdant išorės karinę veiklą; kadangi pranešama, kad Islamo revoliucijos gvardija, veikdama kaip valstybė valstybėje, kontroliuoja du trečdalius Irano ekonomikos, įskaitant infrastruktūros, naftos chemijos, finansų, telekomunikacijų, automobilių ir jūrų pramonės sektorių akcijas, taip pat stambius globėjų fondus, žinomus kaip „bonijadai“ (angl. „bonyads“), ir didelio masto neteisėtos kontrabandos tinklus;

| Y. | kadangi Irane per vadinamuosius žudymus dėl garbės žiauriai žudomos moterys ir mergaitės; kadangi aukos dažnai nesulaukia teisingumo už prieš jas įvykdytus nusikaltimus dėl garbės; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Irane per vadinamuosius žudymus dėl garbės žiauriai žudomos moterys ir mergaitės; kadangi aukos dažnai nesulaukia teisingumo už prieš jas įvykdytus nusikaltimus dėl garbės;

| Z. | kadangi Islamo revoliucijos gvardija vykdo teroristinę veiklą, jai vadovauja ir padeda ją vykdyti tiek šalyje, tiek regione; kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą sustiprėjo Teherano ir Maskvos ryšiai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Islamo revoliucijos gvardija vykdo teroristinę veiklą, jai vadovauja ir padeda ją vykdyti tiek šalyje, tiek regione; kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą sustiprėjo Teherano ir Maskvos ryšiai;

| AA. | kadangi agresyvia mulų režimo vidaus politika vadovaujamasi ir vykdant Islamo Respublikos užsienio politiką; kadangi režimas prisideda prie destabilizacijos visame Artimųjų Rytų regione ir už jo ribų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi agresyvia mulų režimo vidaus politika vadovaujamasi ir vykdant Islamo Respublikos užsienio politiką; kadangi režimas prisideda prie destabilizacijos visame Artimųjų Rytų regione ir už jo ribų;

| AB. | kadangi Ebrahim Raisi, kuris 2021 m. birželio mėn. buvo išrinktas Irano prezidentu ir yra įtrauktas į JAV sankcijų sąrašą, anksčiau ėjo vyriausiojo Irano teisėjo pareigas, nepaisant to, kad yra dokumentais pagrįstų įrodymų apie jo šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi Ebrahimo Raisi pergalę surežisavo Islamo Respublikos institucijos surengdamos ne visiškai laisvus ar sąžiningus rinkimus; kadangi Gvardijos taryba prezidento rinkimuose leido dalyvauti tik septyniems kandidatams iš 592; kadangi nebuvo nė vienos kandidatės moters, mažumos grupei atstovaujančio ar režimui oponuojančio kandidato; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Ebrahim Raisi, kuris 2021 m. birželio mėn. buvo išrinktas Irano prezidentu ir yra įtrauktas į JAV sankcijų sąrašą, anksčiau ėjo vyriausiojo Irano teisėjo pareigas, nepaisant to, kad yra dokumentais pagrįstų įrodymų apie jo šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi Ebrahimo Raisi pergalę surežisavo Islamo Respublikos institucijos surengdamos ne visiškai laisvus ar sąžiningus rinkimus; kadangi Gvardijos taryba prezidento rinkimuose leido dalyvauti tik septyniems kandidatams iš 592; kadangi nebuvo nė vienos kandidatės moters, mažumos grupei atstovaujančio ar režimui oponuojančio kandidato;

| AC. | kadangi derybos dėl Bendro visapusiško veiksmų plano (BVVP) atnaujinimo vis dar nėra oficialiai sustabdytos; kadangi tęsiamos derybos dėl saugos garantijų tyrimo, kurį pradėjo Tarptautinė atominės energijos agentūra po to, kai trijose nedeklaruotose Irano vietose aptiko urano pėdsakų; |
| --- | --- |

AC.

kadangi derybos dėl Bendro visapusiško veiksmų plano (BVVP) atnaujinimo vis dar nėra oficialiai sustabdytos; kadangi tęsiamos derybos dėl saugos garantijų tyrimo, kurį pradėjo Tarptautinė atominės energijos agentūra po to, kai trijose nedeklaruotose Irano vietose aptiko urano pėdsakų;

| 1. | griežčiausiai smerkia mirties nuosprendžius ir mirties bausmės įvykdymą taikiems Irano protestuotojams, visų pirma Mohsenui Shekari, Majidrezai Rahnavardui, Mohammadui Mehdi Karami ir Seyyedui Mohammadui Hosseini; reikalauja, kad Irano valdžios institucijos nedelsdamos ir besąlygiškai sustabdytų bet kokius planus vykdyti mirties bausmes ir nesiektų, kad būtų paskelbti kiti mirties nuosprendžiai; ragina Irano Islamo Respublikos valdžios institucijas nustatyti oficialų mirties bausmės vykdymo moratoriumą siekiant visiškai panaikinti mirties bausmę; primygtinai ragina Irano valdžios institucijas panaikinti visus apkaltinamuosius nuosprendžius ir mirties bausmes; pakartoja, kad visada ir visomis aplinkybėmis griežtai ir principingai nepritaria mirties bausmės taikymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Islamo Respublikos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus mirties bausme nuteistus protestuotojus, kurie, be kitų, yra šie: Mohammed Boroughani, Mohammad Ghobadlou, Hamid Ghare Hassanlou, Mahan Sadrat Marani, Hossein Mohammadi, Manouchehr Mehman Navaz, Sahand Nourmohammad-Zadeh, Saman Seydi, Reza Arya, Saleh Mirhashemi Baltaghi, Saeed Yaqoubi Kordafli, Javad Rouhi, Arshia Takdastan, taip pat Mehdi Mohammadifard, Saleh Mirhashemi, Majid Kazemi ir Saeid Yaghoubi; griežtai smerkia tai, kad Irano režimas baudžiamąjį procesą ir mirties bausmę naudoja kaip ginklus siekdamas numalšinti kitaip manančius ir nubausti žmones už tai, kad jie naudojasi savo pagrindinėmis teisėmis; ragina Islamo Respubliką peržiūrėti savo teisinį kodeksą ir panaikinti moharebeh („priešiškumas Dievui“) ir mofsed-e-filarz („korupcija Žemėje“) kaip baudžiamuosius nusikaltimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia savo solidarumą su Irano jaunimu, moterimis ir vyrais, įskaitant mažumas, kurie vadovauja protestams ir juose dalyvauja; pritaria taikių protestų judėjimui visoje šalyje prieš sisteminę vis didėjančią priespaudą ir šiurkščius bei masinius žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus; tvirtai remia Irano žmonių siekius gyventi laisvoje, stabilioje, įtraukioje ir demokratinėje šalyje; smerkia Irano režimo vykdomą sisteminę moterų diskriminaciją patvirtinant įstatymus ir taisykles, kuriais labai apribojamos moterų laisvės, gyvenimas ir pragyvenimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia užuojautą visų žuvusių, nukankintų, pagrobtų arba neteisėtai įkalintų asmenų po pastarųjų ir ankstesnių protestų Irane šeimoms; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad griežtai smerkia plačiai paplitusį, žiaurų, tyčinį ir neproporcingą Irano saugumo pajėgų jėgos naudojimą prieš taikius protestuotojus; ragina Irano valdžios institucijas nutraukti susidorojimo su savo piliečiais veiksmus; primena, kad turi būti užtikrinta teisė į taikius susirinkimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo, kad tarptautinė bendruomenė ir ES bei jos valstybės narės pasinaudotų visais bendradarbiavimo su Islamo Respublikos valdžios institucijomis veiksmais ir reikalautų nedelsiant nutraukti mirties bausmės vykdymą protestuotojams bei smurtinį susidorojimą su jais ir besąlygiškai paleisti visus asmenis, suimtus už tai, kad naudojosi savo teise į saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisves; ragina EIVT ir valstybes nares toliau siekti, kad Irano režimas atsakytų už savo gyventojų žudymą ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Irano režimą leisti atlikti tarptautinį, nešališką ir veiksmingą režimo padarytų žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant Jinos Mahsos Amini nužudymą, šimtų protestuotojų nužudymą ir kankinimą bei netinkamą elgesį, kuriuos patyrė savavališkai sulaikyti asmenys, tyrimą; jį turi atlikti nepriklausoma kompetentinga institucija bendradarbiaudama su tarptautinėmis organizacijomis; reikalauja, kad Irano valdžios institucijos leistų greitai, remiantis įrodymais, nešališkai ir veiksmingai ištirti visus protestuotojų nužudymo atvejus, taip pat kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; pabrėžia, kad ES turėtų toliau reaguoti į Jinos Mahsos Amini nužudymą ir veiksmus, kurių Irano saugumo pajėgos ėmėsi dėl to prasidėjusių demonstracijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina nedelsiant paleisti visus asmenis, sulaikytus už dalyvavimą taikiose demonstracijose, ir visus politinius kalinius; ragina pagal Reglamentą (ES) Nr. 359/2011 taikyti tikslines ribojamąsias priemones visiems teisėjams, skiriantiems bausmes protestuotojams; be to, reikalauja, kad Irano valdžios institucijos nedelsiant ir besąlygiškai panaikintų visus kaltinimus prieš visus asmenis, kurie buvo įkalinti tik dėl to, kad per protestus taikiai naudojosi savo teisėmis į saviraiškos laisvę bei taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę; ragina Irano valdžios institucijas vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, be kita ko, pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina 2022 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas ir pastaruoju metu priimtas ribojamąsias priemones, taikomas asmenims, kurie ėmėsi smurto prieš protestuotojus, ir visiems asmenims, susijusiems su vadinamąja dorovės policija, kurie pripažinti prisidėję prie Jinos Mahsos Amini mirties arba yra atsakingi už ją; tačiau mano, kad dėl to, jog Irano režimas grubiai nepaiso savo piliečių žmogaus orumo ir demokratinių siekių, taip pat dėl režimo paramos Rusijos Federacijai būtina toliau koreguoti ES poziciją Irano atžvilgiu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį bei Tarybą išplėsti ES sankcijų sąrašą, įtraukiant visus asmenis ir subjektus, atsakingus už žmogaus teisių pažeidimus, ir jų šeimos narius, įskaitant aukščiausiąjį vadovą Ali Khamenei, prezidentą Ebrahimą Raisi ir generalinį prokurorą Mohammadą Jafarą Montazeri, taip pat visus fondus („bonijadus“), susijusius su Islamo revoliucijos gvardija, visų pirma „Bonyad Mostazafan“ ir „Bonyad Shahid va Omur-e Janbazan“; be to, ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį, Tarybą ir valstybes nares apsvarstyti sankcijas 227 Irano parlamento nariams, kurie skatino taikyti mirties bausmes; teigiamai vertina Jungtinėje Karalystėje vykstantį pasirengimą įtraukti Islamo revoliucijos gvardiją į Jungtinės Karalystės teroristinių organizacijų sąrašą; griežtai smerkia Irano valdžios institucijų sankcijas, taikomas buvusiems Vokietijos ir Prancūzijos politikams bei Europos Parlamento nariams; primena, kad, kol Europos Parlamento nariams bus taikomos valdžios institucijų sankcijos, tarpparlamentinis dialogas turėtų būti sustabdytas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą ir valstybes nares įtraukti Islamo revoliucijos gvardiją ir jos pagalbines pajėgas, įskaitant sukarintas milicijos pajėgas „Basij“ ir pajėgas „Quds“, į ES teroristų sąrašą ir uždrausti bet kokią ekonominę ir finansinę veiklą, apimančią verslo ir komercinę veiklą, kuri susijusi su Islamo revoliucijos gvardija ar Islamo revoliucijos gvardijos kontroliuojamais asmenimis, visiškai ar iš dalies jiems priklauso arba yra jų priedanga, nepaisant veiklos šalies, kartu vengiant bet kokių neigiamų pasekmių Irano žmonėms ir ES humanitarinei pagalbai bei paramai vystymuisi; ragina ES ir jos valstybes nares, bendradarbiaujant su bendraminčiais partneriais, primygtinai raginti bet kurią šalį, kurioje Islamo revoliucijos gvardija vykdo karines, ekonomines ar informacines operacijas, nutraukti su ja ryšius ir uždrausti juos įstatymais; griežtai smerkia neišprovokuotą Islamo revoliucijos gvardijos išpuolį Irako Kurdistano Arbilo gubernijoje ir pažymi, kad tokie puolimai be atrankos kelia pavojų nekaltiems civiliams ir stabilumui regione; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, kad griežtai smerkia sparčiai blogėjančią žmogaus teisių padėtį Irane, už kurią yra atsakinga tik Islamo Respublika, jos aukščiausioji vadovybė ir saugumo pajėgos, įskaitant Islamo revoliucijos gvardiją; reikalauja, kad Irano valdžios institucijos gerbtų etnines ir religines mažumas ir LGBTIQ+ asmenų pagrindines teises ir laisves; ragina Irano valdžios institucijas panaikinti visų formų diskriminaciją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad įsteigta nepriklausoma tarptautinė faktų nustatymo misija Irano Islamo Respublikos klausimais, kurią JT Žmogaus teisių taryba 2022 m. lapkričio 24 d. rezoliucijoje Nr. S35/1 įgaliojo ištirti žmogaus teisių pažeidimus Irano Islamo Respublikoje ir rinkti bei analizuoti susijusius įrodymus, ir ragina skubiai ją panaudoti; primygtinai ragina Islamo Respublikos valdžios institucijas suteikti faktų nustatymo misijai visapusišką ir nekliudomą prieigą, kad ji galėtų vykdyti savo įgaliojimus, ir susilaikyti nuo priekabiavimo ir bauginimo tų, kurie bendradarbiauja su faktų nustatymo misija, arba jų šeimos narių; ragina ES ir jos valstybes nares visapusiškai remti pasirengimą faktų nustatymo misijai ir jos įgyvendinimą; primygtinai ragina JT Žmogaus teisių tarybą nedelsiant perduoti Irano bylą JT Saugumo Tarybai, nes Islamo Respublika nebendradarbiauja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | be to, prašo Irano valdžios institucijų leisti apsilankyti visiems pagal JT žmogaus teisių tarybos specialiąsias procedūras paskirtiems asmenims ir visų pirma užtikrinti, kad JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais būtų leista atvykti į šalį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reikalauja, kad Irano režimas išlaisvintų visus žmogaus teisių gynėjus; prašo Irano režimą nutraukti visiems žmogaus teisių gynėjams Irane taikomus persekiojimo veiksmus ir bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti, kad jie galėtų vykdyti teisėtą su žmogaus teisėmis susijusią veiklą nebijodami represijų ir be jokių apribojimų, įskaitant teisminį persekiojimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smerkia dešimčių žurnalistų areštą ir ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant juos paleisti; yra labai susirūpinęs dėl to, kad suimta daugiau kaip 80 žiniasklaidos atstovų, įskaitant Niloofar Hamedi, kuri pirmoji pranešė apie Jinos Mahsos Amini sulaikymą ir hospitalizavimą, ir ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant juos išlaisvinti; ragina Islamo Respubliką gerbti visų Irane gyvenančių asmenų saviraiškos ir tikėjimo laisvę; reiškia susirūpinimą dėl saugumo pajėgų vykdomo medicinos specialistų kriminalizavimo ir smurto prieš juos ir ragina Irano Islamo Respubliką suteikti civiliams medicinos darbuotojams visą galimą paramą, kad jie galėtų teikti nešališką medicininę pagalbą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kuo griežčiausiai smerkia sistemingą kankinimų, įskaitant seksualinio smurto kaip ginklo, naudojimą Irano kalėjimuose ir ragina nedelsiant nutraukti visų formų kankinimą ir netinkamą elgesį su visais sulaikytaisiais; griežtai smerkia Islamo Respublikos politiką, pagal kurią priverstiniai prisipažinimai išgaunami kankinimais, bauginimais, grasinimais šeimos nariams ar kitų formų prievarta, ir šių priverstinių prisipažinimų naudojimą siekiant apkaltinti ir nuteisti protestuotojus; be to, smerkia praktiką, pagal kurią kalinamiems asmenims neleidžiama skambinti telefonu ir pasimatyti su šeimos nariais; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad sulaikytiesiems nesuteikiama galimybė apklausų metu naudotis teisiniu atstovavimu; ragina Irano režimą elgtis su kaliniais pagarbiai, atsižvelgiant į jų žmogiškąjį prigimtinį orumą ir vertę; pakartoja savo raginimą Iranui nedelsiant ratifikuoti JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir visapusiškai laikytis joje įtvirtintų nuostatų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant paleisti visus sulaikytus ES piliečius ir panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus; griežtai smerkia Belgijos nacionalinės ir nevyriausybinės organizacijos (NVO) darbuotojo Olivier Vandecasteele’io nuteisimą kalėti 40 metų, jam skirtus 74 kirčius ir 1 mln. EUR baudą už tariamus kaltinimus šnipinėjimu, Švedijos piliečio Ahmadrezos Djalali tęsiamą įkalinimą ir jam skirtą mirties nuosprendį, taip pat cinišką Islamo Respublikos įkaitų diplomatijos naudojimą, siekiant priversti išlaisvinti nuteistą teroristą Asadollahą Asadi; ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti ir saugiai repatrijuoti Ahmadrezą Djalali ir Olivier Vandecasteele’į ir septynis Prancūzijos piliečius, vis dar sulaikytus Irane, įskaitant Cécile Kohler; kuo griežčiausiai smerkia Irano ir Jungtinės Karalystės piliečio Alirezos Akbari egzekuciją Irane; taip pat reiškia susirūpinimą dėl viešų grasinimų Irano žvalgybos ir saugumo ministerijos skirtoms Europos ambasadoms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares ir NVO kaupti, saugoti visus prieinamus įrodymus ir dalytis visais turimais įrodymais, kurie gali padėti atlikti tyrimus, taip pat bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu bei remti jo darbą; primygtinai ragina Irano valdžios institucijas imtis veiksmų, kad būtų ratifikuotas Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutas; pabrėžia, kad nuolatiniai ir labai sunkūs žmogaus teisių pažeidimai, kuriuos Irano režimas vykdo savo gyventojų atžvilgiu, kelia pavojų deryboms dėl Bendro visapusiško veiksmų plano; |
| --- | --- |

19.

| 20. | griežtai smerkia tai, kad vykstant protestams šalyje Islamo Respublika užblokuoja internetą ir judriojo ryšio tinklus, nes tai neleidžia Irano piliečiams bendrauti ir trukdo laisvam informacijos srautui; pabrėžia, kad tokiais veiksmais aiškiai pažeidžiama tarptautinė teisė; palankiai vertina įvairias ES ribojamąsias priemones, priimtas pagal sankcijų mechanizmą reaguojant į represijas, visų pirma skirtas asmenims ir subjektams, aktyviai veikiantiems informacinių ir ryšių technologijų srityje, ir tiems, kurie atsakingi už dezinformaciją; be to, palankiai vertina tai, kad į ES sankcijų sąrašą įtrauktas Irano informacinių ir ryšių technologijų ministras; ragina Komisiją, laikantis būtinumo principo, apsvarstyti galimybę leisti ES įsisteigusiems ryšių paslaugų teikėjams siūlyti saugias priemones Irano piliečiams ir gyventojams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares įsipareigoti suteikti galimybę iraniečiams naudotis nemokamu internetu, nepaisant masinės režimo vykdomos interneto cenzūros; siūlo, kad būtini techniniai ir finansiniai ištekliai būtų teikiami iš ES fondo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai ragina visas valstybes nares taikyti visuotinę jurisdikciją visiems Irano pareigūnams, pagrįstai įtariamiems padarius baudžiamuosius nusikaltimus pagal tarptautinę teisę ir kitus sunkius žmogaus teisių pažeidimus; primygtinai ragina valstybes nares, kurių vidaus teisės aktuose dar nenumatytas visuotinės jurisdikcijos principo taikymas, nedelsiant priimti tokius teisės aktus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina išplėsti ribojamąsias priemones, atsižvelgiant į tai, kad Irano Islamo Respublika ir toliau tiekia nepilotuojamas orlaivius ir planuoja aprūpinti Rusijos Federaciją raketomis „žemė–žemė“, kurios būtų panaudotos prieš Ukrainą; pabrėžia, kad Islamo Respublika prisideda prie karo nusikaltimų Ukrainoje, nes šie ginklai naudojami prieš civilius gyventojus ir civilinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir Tarybą panaikinti visas esamų sankcijų vykdymo spragas, įskaitant finansines spragas, užtikrinti griežtą jų įgyvendinimą ir glaudžiai koordinuoti veiklą bei bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais siekiant veiksmingai įgyvendinti ribojamąsias priemones; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Islamo Respublikos valdžios institucijų vykdomų struktūrinių tarptautinių represijų, kurios apima šnipinėjimą, žmogžudystes, planuotus surengti sprogdinimus, kibernetinius išpuolius, dezinformacijos kampanijas ir kitas kontrolės pastangas, visų pirma jos ambasadų ir IRGC, nukreiptų prieš Irano diasporą, gyvenančią ES, nes tai slopina ES piliečių ir gyventojų žodžio ir saviraiškos laisvę, kelia pavojų jų saugumui ir prilygsta piktybiniam kišimuisi; ragina ES ir valstybes nares išplėsti Irano diasporos apsaugą nuo tarptautinių Islamo Respublikos represijų; ragina EIVT ir valstybes nares rasti būdų, kaip teikti techninę paramą ir paramą gebėjimams tiems, kurie padeda Irano pilietinei visuomenei, kartu užtikrinant Irano atsakomybę už šią veiklą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smerkia neseniai įvykdytus Irano pareigūnų išpuolius prieš laikraštį „Charlie Hebdo“ ir palankiai vertina tai, kad po satyrinių karikatūrų paskelbimo pradėtas tyrimas dėl kibernetinio išpuolio prieš laikraštį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina ES, įskaitant Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį, toliau kelti klausimus ir reikšti susirūpinimą dėl žmogaus teisių Irano valdžios institucijoms dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose ir šiuo tikslu pasinaudoti visais planuojamais bendradarbiavimo su Irano valdžios institucijomis veiksmais, visų pirma ES ir Irano aukšto lygio politinio dialogo kontekste; dar kartą patvirtina, kad žmogaus teisių paisymas yra pagrindinė ES ir Irano santykių plėtojimo dalis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pakartoja savo raginimą visoms valstybėms narėms bendrai paskelbti viešus pareiškimus ir vykdyti diplomatines iniciatyvas siekiant stebėti neteisingo bylos nagrinėjimo atvejus ir lankytis kalėjimuose, kuriuose laikomi ES įkaitai Irane, žmogaus teisių gynėjai ir kiti sąžinės kaliniai; skatina Teherane akredituotas ES šalių ambasadas glaudžiau tarpusavyje bendradarbiauti; primygtinai ragina visas Teherane diplomatiškai atstovaujančias valstybes nares naudoti ES gairėse dėl žmogaus teisių gynėjų numatytus mechanizmus siekiant paremti asmenis, nuteistus mirties bausme ir neteisėtai nuteistus bei suimtus asmenis, bei teikti jiems pagalbą; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad kaliniai galėtų priimti lankytojus, ir atidžiai stebėti jų sulaikymo sąlygas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai ragina Irano valdžios institucijas suteikti galimybę nepriklausomiems stebėtojams iš valstybių narių ambasadų Irane dalyvauti visuose su protestais susijusiuose teismo procesuose; prašo valstybių narių stebėti visus su protestais susijusius teismo procesus, ypač daug dėmesio skiriant mirties bausmės procesams, ir viešai pasmerkti jų trūkumus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares, bendradarbiaujant su bendraminčiais partneriais, išplėsti ir stiprinti apčiuopiamą paramą Irano žmonių demokratiniams siekiams, visų pirma didinant paramą nepriklausomoms žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės organizacijoms, taip pat nepriklausomoms žiniasklaidos platformoms, ir remiant bendraminčių partnerių pastangas išsaugoti interneto ryšį Irane; ragina demokratinę Irano opoziciją siekti didesnės vienybės, kai tai įmanoma, remiantis bendromis vertybėmis ir dalyvaujant Irano tremtiniams ir diasporai, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tolesnei tarptautinės bendruomenės paramai; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti savo strateginę komunikaciją, nukreiptą į Irano žmones, visų pirma sustiprinant EIVT Strateginės komunikacijos pietų šalyse darbo grupės įgaliojimus įtraukiant Islamo Respubliką, taip pat gerokai padidinti jos finansavimą ir matomumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES ir jos valstybes nares supaprastinti vizų išdavimą bet kuriam asmeniui, kuris pagrįstai baiminasi būti persekiojamas dėl to, kad taikiai pasinaudojo savo teise į žodžio, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę, susijusią su demonstracijomis Irane; ragina EIVT kreiptis į artimiausias Irano kaimynes ir užtikrinti, kad iš Irano bėgantiems aktyvistams liktų atviri sienos perėjimo punktai ir kad šie asmenys galėtų saugiai prašyti prieglobsčio Europoje iš šių šalių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Islamo konsultacinei tarybai, Irano Islamo Respublikos režimui ir Irano Islamo Respublikos aukščiausiojo vadovo kabinetui. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0352.

(2)  OL C 342, 2022 9 6, p. 286.

(3)  2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2022/2433, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/235/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Irane (OL L 318 I, 2022 12 12, p. 36).

(4)  OL L 344, 2001 12 28, p. 93.

(5)  OL L 344, 2001 12 28, p. 70.

(6)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/123

---

P9_TA(2023)0017

2021 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija „2021 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės“ (2022/2153(INI))

(2023/C 214/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 27 d. paskelbtą Europos investicijų banko (EIB) 2021 m. veiklos ataskaitą „Atsakas inovacijomis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 27 d. paskelbtą Europos investicijų banko (EIB) 2021 m. veiklos ataskaitą „Atsakas inovacijomis“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2021 m. EIB ataskaitą dėl finansavimo ir skolinimosi veiklos, paskelbtas 2022 m. gegužės 5 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2021 m. EIB ataskaitą dėl finansavimo ir skolinimosi veiklos, paskelbtas 2022 m. gegužės 5 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą 2021 m. EIB grupės veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą 2021 m. EIB grupės veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. paskelbtą EIB 2020–2021 m. investicijų ataskaitą „Pažangios ir žaliosios Europos kūrimas COVID-19 eroje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. paskelbtą EIB 2020–2021 m. investicijų ataskaitą „Pažangios ir žaliosios Europos kūrimas COVID-19 eroje“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 14 d. EIB direktorių valdybos patvirtintą ir 2020 m. gruodžio 14 d. paskelbtą EIB grupės klimato banko 2021–2025 m. veiksmų plano įgyvendinimo planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 14 d. EIB direktorių valdybos patvirtintą ir 2020 m. gruodžio 14 d. paskelbtą EIB grupės klimato banko 2021–2025 m. veiksmų plano įgyvendinimo planą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio mėn. priimtą ir 2020 m. lapkričio 15 d. paskelbtą EIB klimato strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio mėn. priimtą ir 2020 m. lapkričio 15 d. paskelbtą EIB klimato strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 6 d. paskelbtą 2021 m. EIB grupės tvarumo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 6 d. paskelbtą 2021 m. EIB grupės tvarumo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. priimtą EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. priimtą EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 21 d. paskelbtas EIB Audito komiteto metines 2021 m. ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 21 d. paskelbtas EIB Audito komiteto metines 2021 m. ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 7 d. paskelbtą 2021 m. EIB sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 7 d. paskelbtą 2021 m. EIB sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 7 d. paskelbtą 2021 m. Europos investicijų banko skundų dėl viešųjų pirkimų srities veiklos ir Viešųjų pirkimų skundų komiteto metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 7 d. paskelbtą 2021 m. Europos investicijų banko skundų dėl viešųjų pirkimų srities veiklos ir Viešųjų pirkimų skundų komiteto metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 7 d. EIB, Europos investicijų fondo (EIF) ir Europos prokuratūros pasirašytą darbo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 7 d. EIB, Europos investicijų fondo (EIF) ir Europos prokuratūros pasirašytą darbo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 25 d. paskelbtą 2021 m. EIB atitikties užtikrinimo veiklos metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 25 d. paskelbtą 2021 m. EIB atitikties užtikrinimo veiklos metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB grupės sistemą PATH, pagal kurią remiamos sandorių šalys joms siekiant suderinti savo veiklą su Paryžiaus susitarimu (Sandorių šalių veiklos suderinimo su Paryžiaus susitarimu sistema), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB grupės sistemą PATH, pagal kurią remiamos sandorių šalys joms siekiant suderinti savo veiklą su Paryžiaus susitarimu (Sandorių šalių veiklos suderinimo su Paryžiaus susitarimu sistema),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 5 d. paskelbtą EIB grupės kovos su sukčiavimu politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 5 d. paskelbtą EIB grupės kovos su sukčiavimu politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 8 d. paskelbtą EIB etikos ir atitikties komiteto 2020 m. metinę ataskaitą ir į šio komiteto veiklos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 8 d. paskelbtą EIB etikos ir atitikties komiteto 2020 m. metinę ataskaitą ir į šio komiteto veiklos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į EIB grupės darbuotojų, Audito komiteto ir Valdymo komiteto narių elgesio kodeksus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB grupės darbuotojų, Audito komiteto ir Valdymo komiteto narių elgesio kodeksus,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtą EIB grupės 2021 m. rizikos valdymo sistemos atskleidimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtą EIB grupės 2021 m. rizikos valdymo sistemos atskleidimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į EIB darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų (EAR) ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą (toliau – Trišalis susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų (EAR) ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą (toliau – Trišalis susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 18 d. paskelbtą EIB grupės skaidrumo politiką, taip pat į 2021 m. lapkričio 24 d. paskelbtą EIB informavimo apie pažeidimus politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 18 d. paskelbtą EIB grupės skaidrumo politiką, taip pat į 2021 m. lapkričio 24 d. paskelbtą EIB informavimo apie pažeidimus politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 13 d. paskelbtas naująsias EIB 2021–2027 m. sanglaudos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 13 d. paskelbtas naująsias EIB 2021–2027 m. sanglaudos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 7 d. rezoliuciją „2020 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 7 d. rezoliuciją „2020 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0294/2022),

| A. | kadangi EIB grupę sudaro EIB ir EIF ir ji yra didžiausia pasaulyje daugiašalė finansų įstaiga bei viena didžiausių kovos su klimato kaita finansavimo teikėjų; kadangi EIB daugiausia dėmesio skiria prioritetinėms klimato ir aplinkos, vystymosi, inovacijų ir įgūdžių, mažųjų ir vidutinių įmonių, infrastruktūros ir sanglaudos sritims; kadangi EIF remia mažąsias ir vidutines įmones, teikdamas finansavimą verslumui, augimui, inovacijoms ir moksliniams tyrimams, užimtumui ir regioninei plėtrai remti; |
| --- | --- |

A.

kadangi EIB grupę sudaro EIB ir EIF ir ji yra didžiausia pasaulyje daugiašalė finansų įstaiga bei viena didžiausių kovos su klimato kaita finansavimo teikėjų; kadangi EIB daugiausia dėmesio skiria prioritetinėms klimato ir aplinkos, vystymosi, inovacijų ir įgūdžių, mažųjų ir vidutinių įmonių, infrastruktūros ir sanglaudos sritims; kadangi EIF remia mažąsias ir vidutines įmones, teikdamas finansavimą verslumui, augimui, inovacijoms ir moksliniams tyrimams, užimtumui ir regioninei plėtrai remti;

| B. | kadangi pagal Sutartis reikalaujama, kad EIB prisidėtų prie ES integracijos, taip pat prie suderintos ir stabilios vidaus rinkos plėtros, atsižvelgiant į viešosios politikos tikslus, pvz., socialinę sanglaudą ir darnų vystymąsi, kad būtų galima spręsti nelygybės problemas sudarant geresnes sąlygas gauti darbą ir pasinaudoti švietimo galimybėmis, viešąja infrastruktūra ir paslaugomis ir skatinant sveiką ir tvarią aplinką; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Sutartis reikalaujama, kad EIB prisidėtų prie ES integracijos, taip pat prie suderintos ir stabilios vidaus rinkos plėtros, atsižvelgiant į viešosios politikos tikslus, pvz., socialinę sanglaudą ir darnų vystymąsi, kad būtų galima spręsti nelygybės problemas sudarant geresnes sąlygas gauti darbą ir pasinaudoti švietimo galimybėmis, viešąja infrastruktūra ir paslaugomis ir skatinant sveiką ir tvarią aplinką;

| C. | kadangi EIB privalo laikytis ES pagrindinių teisių chartijos; kadangi žmogaus teisių principai yra integruoti į banko taikomas išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus, įskaitant viešai skelbiamus ex ante vertinimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi EIB privalo laikytis ES pagrindinių teisių chartijos; kadangi žmogaus teisių principai yra integruoti į banko taikomas išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus, įskaitant viešai skelbiamus ex ante vertinimus;

| D. | kadangi EIB turi investicijų pajėgumų socialiniam sektoriui, įskaitant sveikatos priežiūros, būsto ir švietimo sritis, remti; |
| --- | --- |

D.

kadangi EIB turi investicijų pajėgumų socialiniam sektoriui, įskaitant sveikatos priežiūros, būsto ir švietimo sritis, remti;

| E. | kadangi teritorinė ir socialinė sanglauda, tvarus vystymasis ir kova su nedarbu, skurdu bei socialine atskirtimi turėtų būti EIB veiklos pagrindas; kadangi tvarumas turi būti integruotas į bet kokią skolinimo, skolinimosi ir konsultavimo veiklą, nes EIB užduotis – skatinti tvarų augimą Europos Sąjungoje ir už jos ribų; kadangi parama sanglaudai yra įtvirtinta jo statute, o EIB investicijomis siekiama prisidėti prie suderinto ir stabilaus vidaus rinkos vystymosi; |
| --- | --- |

E.

kadangi teritorinė ir socialinė sanglauda, tvarus vystymasis ir kova su nedarbu, skurdu bei socialine atskirtimi turėtų būti EIB veiklos pagrindas; kadangi tvarumas turi būti integruotas į bet kokią skolinimo, skolinimosi ir konsultavimo veiklą, nes EIB užduotis – skatinti tvarų augimą Europos Sąjungoje ir už jos ribų; kadangi parama sanglaudai yra įtvirtinta jo statute, o EIB investicijomis siekiama prisidėti prie suderinto ir stabilaus vidaus rinkos vystymosi;

| F. | kadangi EIB, kaip ES klimato bankas, atlieka pagrindinį vaidmenį reaguojant į pasaulines ekstremaliąsias klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės nykimo situacijas; kadangi EIB yra įsipareigojęs visą savo veiklą suderinti su Paryžiaus susitarimu, kad iki 2025 m. metinis klimato politikos veiksmų ir aplinkos tvarumui skirtas finansavimas išaugtų ir sudarytų daugiau kaip 50 proc. visų paskolų; kadangi jis yra įsipareigojęs per ateinantį dešimtmetį į kovos su klimato kaita finansavimą investuoti mažiausiai 1 trln. EUR; |
| --- | --- |

F.

kadangi EIB, kaip ES klimato bankas, atlieka pagrindinį vaidmenį reaguojant į pasaulines ekstremaliąsias klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės nykimo situacijas; kadangi EIB yra įsipareigojęs visą savo veiklą suderinti su Paryžiaus susitarimu, kad iki 2025 m. metinis klimato politikos veiksmų ir aplinkos tvarumui skirtas finansavimas išaugtų ir sudarytų daugiau kaip 50 proc. visų paskolų; kadangi jis yra įsipareigojęs per ateinantį dešimtmetį į kovos su klimato kaita finansavimą investuoti mažiausiai 1 trln. EUR;

| G. | kadangi dėl Garantijos susitarimo su EIB grupe (EIB ir EIF) pagal programą „InvestEU“ buvo deramasi 2021 m. ir 2022 m. pradžioje ir jis buvo pasirašytas 2022 m. kovo 7 d.; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl Garantijos susitarimo su EIB grupe (EIB ir EIF) pagal programą „InvestEU“ buvo deramasi 2021 m. ir 2022 m. pradžioje ir jis buvo pasirašytas 2022 m. kovo 7 d.;

| H. | kadangi valstybės narės gali pavesti EIB įgyvendinti finansines priemones, kurias jos naudoja Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) lėšoms į reikalavimus atitinkančius projektus investuoti; kadangi EIB gali pasiūlyti tolesnį finansavimą ir tikslinę konsultacinę paramą valstybėms narėms, kad jos galėtų investuoti savo EGADP lėšas; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybės narės gali pavesti EIB įgyvendinti finansines priemones, kurias jos naudoja Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) lėšoms į reikalavimus atitinkančius projektus investuoti; kadangi EIB gali pasiūlyti tolesnį finansavimą ir tikslinę konsultacinę paramą valstybėms narėms, kad jos galėtų investuoti savo EGADP lėšas;

| I. | kadangi EIB prisideda prie Europos Sąjungos politinių ir ekonominių tikslų įgyvendinimo ir remia Sąjungos išorės veiksmų prioritetus visuose pasaulio regionuose, įskaitant politiškai jautrias kaimyninių rytinių ir Viduržemio jūros regionų šalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB prisideda prie Europos Sąjungos politinių ir ekonominių tikslų įgyvendinimo ir remia Sąjungos išorės veiksmų prioritetus visuose pasaulio regionuose, įskaitant politiškai jautrias kaimyninių rytinių ir Viduržemio jūros regionų šalis;

| J. | kadangi EIB yra didžiausias daugiašalis skolintojas ES kaimyniniuose regionuose, t. y. rytinėse kaimyninėse šalyse, Vakarų Balkanuose, Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje; kadangi EIB vykdo operacijas už Europos Sąjungos ribų per beveik 30 išorės biurų, esančių Afrikoje, Lotynų Amerikoje ir Azijoje, tinklą; |
| --- | --- |

J.

kadangi EIB yra didžiausias daugiašalis skolintojas ES kaimyniniuose regionuose, t. y. rytinėse kaimyninėse šalyse, Vakarų Balkanuose, Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje; kadangi EIB vykdo operacijas už Europos Sąjungos ribų per beveik 30 išorės biurų, esančių Afrikoje, Lotynų Amerikoje ir Azijoje, tinklą;

| K. | kadangi EIB grupė glaudžiai bendradarbiauja su ES institucijomis ir kitais partneriais, kad paremtų Sąjungos tikslus ir politikos prioritetus; kadangi, visų pirma, pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP) EIB grupė dirba kartu su Komisija ir nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis bei plėtros finansų įstaigomis; kadangi tam, kad iki 2020 m. pabaigos būtų įgyvendinti Paryžiaus susitarimo principai ir tikslai, EIB grupė dirbo koordinuodama veiksmus su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku; |
| --- | --- |

K.

kadangi EIB grupė glaudžiai bendradarbiauja su ES institucijomis ir kitais partneriais, kad paremtų Sąjungos tikslus ir politikos prioritetus; kadangi, visų pirma, pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP) EIB grupė dirba kartu su Komisija ir nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis bei plėtros finansų įstaigomis; kadangi tam, kad iki 2020 m. pabaigos būtų įgyvendinti Paryžiaus susitarimo principai ir tikslai, EIB grupė dirbo koordinuodama veiksmus su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku;

| L. | kadangi EIB yra kovos su COVID-19 krize Europos Sąjungoje priešakyje ir deda daug pastangų siūlant papildomą paramą, visų pirma, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), todėl įsteigė naują visos Europos garantijų fondą (EGF), kad būtų galima suteikti kapitalo ypač smarkiai nuo krizės padarinių nukentėjusioms MVĮ; |
| --- | --- |

L.

kadangi EIB yra kovos su COVID-19 krize Europos Sąjungoje priešakyje ir deda daug pastangų siūlant papildomą paramą, visų pirma, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), todėl įsteigė naują visos Europos garantijų fondą (EGF), kad būtų galima suteikti kapitalo ypač smarkiai nuo krizės padarinių nukentėjusioms MVĮ;

| M. | kadangi EIB AAA reitingas yra būtinas, siekiant užtikrinti tinkamus rinkos finansavimo šaltinius geriausiomis lengvatinėmis palūkanų normomis, ir todėl turi būti išsaugotas; |
| --- | --- |

M.

kadangi EIB AAA reitingas yra būtinas, siekiant užtikrinti tinkamus rinkos finansavimo šaltinius geriausiomis lengvatinėmis palūkanų normomis, ir todėl turi būti išsaugotas;

| N. | kadangi pagal EIB verslo modelį būtina užtikrinti aukščiausio lygio sąžiningumą, skaidrumą, atskaitomybę ir gerą valdymą, taip pat imtis tinkamų priemonių, kad būtų veiksmingai ir efektyviai kovojama su visų formų pinigų plovimu, terorizmo finansavimu, organizuotu nusikalstamumu ir žalinga mokesčių praktika, taip pat su jo neseniai peržiūrėtoje kovos su sukčiavimu politikoje nustatytų tipų draudžiamu elgesiu; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal EIB verslo modelį būtina užtikrinti aukščiausio lygio sąžiningumą, skaidrumą, atskaitomybę ir gerą valdymą, taip pat imtis tinkamų priemonių, kad būtų veiksmingai ir efektyviai kovojama su visų formų pinigų plovimu, terorizmo finansavimu, organizuotu nusikalstamumu ir žalinga mokesčių praktika, taip pat su jo neseniai peržiūrėtoje kovos su sukčiavimu politikoje nustatytų tipų draudžiamu elgesiu;

EIB finansinių sandorių rezultatai

| 1. | pabrėžia, kad EIB yra pirmaujantis emitentas, nuolat prisideda prie inovacijų ir pokyčių kapitalo rinkose ir kartu propaguoja griežčiausius standartus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad 2021 m. gruodžio 31 d. bendras EIB grupės balansas buvo 568 mlrd. EUR, t. y. 11,9 mlrd. EUR didesnis, palyginti su 2020 m. gruodžio 31 d. duomenimis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad 2021 m. naujos banko pasirašytos paskolos sudarė 65,4 mlrd. EUR, ši suma atitinka 2021 m. veiklos plane nustatytą tikslą ir nedaug skiriasi nuo praėjusių metų rezultatų (66,1 mlrd. EUR 2020 m. ir 63,3 mlrd. EUR 2019 m.); atkreipia dėmesį į tai, kad 54,3 mlrd. EUR šios sumos buvo iš banko nuosavų išteklių (palyginti su 64,6 mlrd. EUR 2020 m., taip pat iš banko nuosavų išteklių); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip ir ankstesniais metais, didžiausia dalis buvo skirta Italijai, Prancūzijai ir Ispanijai (atitinkamai 15 proc., 13 proc. ir 11 proc. visų pasirašytų paskolų) ir kad, kaip ir ankstesniais metais, transporto, bendrųjų paskolų ir energetikos sektoriams teko didžiausia dalis (atitinkamai 30,2 proc., 18,5 proc. ir 14,8 proc.); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pastebi, kad 2021 m. iš viso išmokėta 41,4 mlrd. EUR, iš kurių 40,4 mlrd. EUR buvo iš banko nuosavų išteklių (2020 m. išmokėta 58,3 mlrd. EUR, iš kurių 56,8 mlrd. EUR buvo iš banko nuosavų išteklių); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad nuo 2021 m. gruodžio 31 d. neapmokėtų pasirašytų paskolų suma šiek tiek sumažėjo iki 556,4 mlrd. EUR (nuo 558,7 mlrd. EUR ir 560,3 mlrd. EUR atitinkamai 2020 m. ir 2019 m.), iš jų 82 proc. skirti projektams ES (82,2 proc. 2020 m. ir 81,4 proc. 2019 m.); pažymi, kad EIB išmokėtų paskolų portfelis sudarė 433,4 mlrd. EUR, palyginti su 444,6 mlrd. EUR ir 477,5 mlrd. EUR atitinkamai 2020 m. pabaigoje ir 2019 m.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad pirmiau minėta finansavimo tendencija 2021 m. atspindi tai, kad EIB vis daugiau dėmesio skiria trečiųjų šalių lėšų naudojimui Europos Sąjungoje, pvz., sandoriams, vykdomiems pasitelkiant EGF ir decentralizuotas finansines priemones, tokiu būdu papildomi EIB nuosavi ištekliai ir suteikiama galimybė padidinti bendrą didesnės rizikos sandorių apimtį; pažymi, kad EIB sutinka prisiimti kredito, rinkos ir likvidumo riziką tik atsižvelgdamas į savo norimą prisiimti riziką ir viešąją misiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad 2021 m. EIB buvo didžiausias daugiašalis plėtros bankas, žaliųjų ir tvarumo obligacijų ir obligacijų, iš kurių gaunamos pajamos panaudojamos tvarumo tikslams, emitentas, dar kartą patvirtindamas savo, kaip pasaulinio žaliųjų ir tvarumo obligacijų rinkos lyderio, vaidmenį ir pasiekdamas naują rekordą – 11,5 mlrd. EUR klimato apsaugos ir tvarumo obligacijų (palyginti su 10,5 mlrd. EUR ekvivalentine skolos produktų tvarumo srityje emisija 2020 m.); taip pat pažymi, kad dėl to tvarumo finansavimo dalis visoje jo finansavimo veikloje padidėjo iki 21 proc., palyginti su 15 proc. 2020 m. (atsižvelgiant į klimato apsaugos obligacijas ir tvarumo obligacijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina 2021 m. kovo mėn. EIB direktorių valdybos priimtą ataskaitą „EIB klimato apsaugos obligacijų vertinimas“; supranta, kad klimato apsaugos obligacijos ir tvarumo obligacijos bus laipsniškai suderintos su būsimu ES žaliųjų obligacijų standartu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žino, kad EIB pritraukia ilgalaikes lėšas išleisdamas obligacijas tarptautinėse kapitalo rinkose, kad patenkintų savo skolinimo poreikius; pažymi, kad 2021 m. EIB pritraukė 55,3 mlrd. EUR ekvivalento sumą 21 valiuta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB gauna pajamų finansuodamas dideles paskolų sumas su maža marža, ir kad 2021 m. gruodžio 31 d. jis pranešė apie 2,5 mlrd. EUR grynąjį pelną, kuris padidėjo, palyginti su 1,7 mlrd. EUR ir 2,4 mlrd. EUR pelnu atitinkamai 2020 ir 2019 m.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad dėl to, jog pelnas paliekamas EIB operacijoms remti, dėl nuolatinio banko pelningumo per daugelį metų sukauptos didelės atsargos; palankiai vertina tai, kad atsargos padidėjo nuo 73,5 mlrd. EUR 2020 m. pabaigoje iki 76,1 mlrd. EUR 2021 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad bendras paskolų portfelis ir toliau veikė gerai – 2021 m. pabaigoje nuvertėjo tik 0,3 proc. paskolų (2020 m. ir 2019 m. pabaigoje – 0,4 proc.); pažymi, kad daugiau kaip 90 dienų vėluojančių mokėjimų dalis tebėra labai maža ir 2021 m. pabaigoje iš viso sudarė 116,3 mln. EUR (palyginti su 117,1 mln. EUR ir 146,0 mln. EUR atitinkamai 2020 m. ir 2019 m. pabaigoje) ir, kaip ir ankstesniais metais, sudarė tik 0,03 proc. rizikos portfelio; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. gruodžio 15 d. Direktorių valdyba patvirtino 2022–2024 m. EIB grupės veiklos planą; palankiai vertina tai, kad naujajame veiklos plane patvirtinamas EIB suderinamumas su ES politiniais prioritetais ir jo įsipareigojimas padidinti savo užmojus skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad veiklos plane nurodomas planuojamas skolinimasis, kurio reikia veiklos tikslams pasiekti, ir kad Direktorių valdyba leido 2022 m. visame pasaulyje pasiskolinti iki 50 mlrd. EUR; be to, pažymi, kad EIB paskelbė, kad numatoma, jog finansavimo programa sieks 45 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina EIB aktyviai remti projektus, kuriais prisidedama prie teisingos pertvarkos, pvz., susijusius su moksliniais tyrimais, inovacijomis ir skaitmeninimu, MVĮ galimybėmis gauti finansavimą, socialinėmis investicijomis ir įgūdžiais; |
| --- | --- |

16.

Su COVID-19 pandemija susiję veiksmai

| 17. | pabrėžia, kad 2021–2027 m. ilgalaikis Europos Sąjungos biudžetas (1,2 trln. EUR einamosiomis kainomis) kartu su laikina ekonomikos gaivinimo priemone „NextGenerationEU“ (NGEU) (806,9 mlrd. EUR einamosiomis kainomis) yra precedento neturintis ir unikalus atsakas, kuriuo siekiama padėti atitaisyti COVID-19 pandemijos padarytą ekonominę ir socialinę žalą ir sudaryti palankesnes sąlygas skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad 2021 m. įvairios pandemijos bangos sutrikdė daugelio banko klientų, įskaitant MVĮ ir dideles įmones, taip pat finansų įstaigų veiklą, todėl sumažėjo apimtis ir išmokėjimai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad COVID-19 pandemija nepadarė reikšmingo poveikio EIB paskolų portfelio kokybei dėl jo kredito rizikos valdymo strategijos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | džiaugdamasis pažymi, kad, nepaisant bendro dėl COVID-19 pandemijos susidariusio netikrumo pasaulio finansų rinkose, EIB ir toliau išlaiko tvirtą likvidumo poziciją ir aukščiausią kredito reitingą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad 2021 m. EIB patvirtino 109 atskirus sandorius, kuriais siekiama tiesiogiai reaguoti į COVID-19 krizę, jų bendra vertė – 12,9 mlrd. EUR (iš visos patvirtintos 55,8 mlrd. EUR sumos); atkreipia dėmesį į tai, kad nuo COVID-19 pandemijos pradžios EIB grupė patvirtino beveik 72 mlrd. EUR tikslinę paramą visuomenės sveikatos sektoriui, vakcinų tiekimui ir nuo krizės itin nukentėjusioms įmonėms; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad EIB per EGF teikia didelę paramą, kuri papildo kitus veiksmus, kurių imtasi ES lygmeniu siekiant kovoti su pandemija ir po pandemijos kilusiomis krizėmis; palankiai vertina tai, kad ši parama skatina finansų tarpininkus teikti daugiau paskolų įmonėms geresnėmis sąlygomis ir taip padedama įmonėms greitai gauti palankų finansavimą, kad būtų galima išspręsti su pandemija susijusias problemas; reiškia susirūpinimą dėl nepakankamo EGF skaidrumo, dėl ko gali būti beveik neįmanoma įvertinti, ar fondas iš tikrųjų buvo naudingas Europos ekonomikai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad EGF sudarė EIB grupei galimybę padidinti savo paramą visų pirma Europos MVĮ ir užtikrino iki 200 mlrd. EUR siekiantį papildomą finansavimą; sveikina EIB grupę, nes ji padėjo daug įmonių visoje Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad nuo 2021 m. gruodžio 31 d. patvirtinta projektų, kurių bendra vertė – 23,2 mlrd. EUR (iš jų dėl 18,1 mlrd. EUR jau pasirašyta), ir kad tikimasi sutelkti iš viso 174,4 mlrd. EUR investicijų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad 6,0 mlrd. EUR padidinus EIB sveikatos priežiūros sistemai skiriamas lėšas buvo sudarytos sąlygos investicijoms į sveikatos priežiūros sektorių ir medicinos infrastruktūrą, taip pat su moksliniais tyrimais, vakcinomis ir gydymu susijusiam finansavimui; pažymi, kad 2021 m. gruodžio 31 d. minėtai sričiai skirtos pasirašytos paskolos sudarė 5,4 mlrd. EUR, kurių dalis buvo skirta COVID-19 vakcinų moksliniams tyrimams finansuoti; |
| --- | --- |

24.

EIB parama pagrindinėms politikos sritims

| 25. | pažymi, kad programa „InvestEU“, pakeitusi Europos strateginių investicijų fondą, turi būti įgyvendinama pagal 2021–2027 m. DFP ir kad EIB taip pat bus pagrindinis įgyvendinantysis partneris, atsakingas už 75 proc. viso pavesto biudžeto valdymą; supranta, kad 2021–2027 m. laikotarpiu pasinaudojant „InvestEU“26,2 mlrd. EUR garantija, įskaitant atidėjinius iš DFP ir NGEU, tikimasi mobilizuoti daugiau kaip 372 mlrd. EUR papildomų privačiųjų ir viešųjų investicijų Europoje, daugiausia tvariai infrastruktūrai, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, skaitmeninimui, MVĮ galimybei gauti finansavimą, socialinėms investicijoms ir įgūdžiams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina EIB laikytis pagal programą „InvestEU“ remiamų ES prioritetų ir užtikrinti tvirtą ES finansinių interesų apsaugą; tikisi, kad 2022 m. EIB pateiks ataskaitą Parlamentui apie savo veiklą ir investicijas, susijusias su programa „InvestEU“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad 23 mln. mažesniųjų Europos įmonių sudaro 99,8 proc. nefinansinių įmonių ir sukuria apie du trečdalius visų darbo vietų; pabrėžia, kad MVĮ yra ekonominio vystymosi skatinimo veiksnys visame pasaulyje ir kartu pagrindinė inovacijų varomoji jėga; supranta, kad skaitmeninimo ir klimato politikos veiksmų sąnaudos buvo didžiausios COVID-19 pandemijos metu ir dėl to MVĮ patyrė papildomą spaudimą, o EIB parama joms daugiausia buvo skiriama per COVID-19 finansavimo paketą ir EGF; |
| --- | --- |

27.

| 28. | giria EIB grupę, nes jos finansinė parama 2021 m. padėjo daugiau kaip 431 000 MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių išlaikyti 4,5 mln. darbo vietų; primena, kad EIB parama MVĮ sudaro 47 proc. viso EIB pasirašyto finansavimo ir beveik visos EIF veiklos; primena, kad, vertinant absoliučiais skaičiais, 2021 m. MVĮ finansavimas sudarė 45 mlrd. EUR visų EIB grupės paskolų, kurių suma siekė 94,9 mlrd. EUR, ir jos buvo pasiūlytos palankiomis finansavimo sąlygomis – mažesnių palūkanų normų ir (arba) ilgesnio termino ir konsultavimo paslaugų forma; ragina EIB tęsti savo veiksmus ir didinti paramą teikiant papildomą augimo kapitalą, kad MVĮ galėtų plėsti savo veiklą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | yra susirūpinęs dėl to, kad dabartinės didelės energijos kainos daro didelę įtaką Europos MVĮ konkurencingumui; ragina EIB įvertinti, ar dabartinis paramos MVĮ lygis yra pakankamas atsižvelgiant į dideles energijos kainas ir didėjančias žaliavų kainas, ir informuoti Parlamentą apie tai, kaip jis ketina adaptuoti savo veiksmus šiems naujiems iššūkiams įveikti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pakartoja savo raginimą užtikrinti sąžiningą ir skaidrų geografinį projektų ir investicijų paskirstymą ir daugiausia dėmesio skirti mažiau išsivysčiusiems regionams, visų pirma kalbant apie inovacijas, skaitmeninimą ir infrastruktūrą, kad būtų galima skatinti integracinį augimą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę konvergenciją bei sanglaudą; ragina EIB aktyviau šalinti pasikartojančius trūkumus, dėl kurių tam tikri regionai ar šalys negali visapusiškai pasinaudoti EIB finansine veikla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis (krizė po pandemijos ir Rusijos agresija prieš Ukrainą) padidėjo atotrūkis tarp ekonominės padėties ir valstybių narių pajėgumų, ir pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad labiausiai nukentėję regionai ir šalys prisitaikytų prie naujų aplinkybių, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pakartoja savo raginimą EIB didinti investicijas į proveržio inovacijas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. turėtų būti užtikrinta, kad visi EIB finansiniai srautai visapusiškai derėtų su neutralaus poveikio klimatui tikslu ir su ambicingesniu ES 2030 m. klimato tikslu; primygtinai akcentuoja, kad su klimato kaita susijusi pertvarka turi būti įtrauki ir teisinga ir kad žaliosios investicijos turi būti perspektyvios; primena, jog tikimasi, kad EIB siūlys savo skolinimo ir finansines priemones, techninę pagalbą ir konsultavimo paslaugas, kad paremtų piliečius ir įmones, susiduriančias su socialiniais ir ekonominiais iššūkiais, kylančiais dėl perėjimo prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pakartoja savo raginimą prieš patvirtinant projektus stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijoms teikiamą techninę pagalbą ir jų finansinę kompetenciją, ypač regionuose, turinčiuose mažą investavimo pajėgumą, taip pat kelių valstybių narių bendro intereso projektams, kurie yra tokio dydžio ar pobūdžio, kad jie negali būti visiškai finansuojami įvairiomis priemonėmis, turimomis atskirose valstybėse narėse, siekiant pagerinti galimybes gauti EIB finansavimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja savo raginimą EIB atlikti išsamų patikrinimą visų projektų rengimo etapu, kad būtų galima atidžiai atsižvelgti į žmogaus teises ir čiabuvių bendruomenes ir jas gerbti, ir parengti aiškią žmogaus teisių strategiją, į kurią būtų įtraukti rizikos ir poveikio žmogaus teisėms vertinimai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikalavimas finansų tarpininkams ir verslo klientams kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. pabaigos parengti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planus turi sudaryti palankesnes galimybes MVĮ gauti finansavimą; vis dėlto pažymi, kad tai yra esminis reikalavimas, atsižvelgiant į EIB užmojus tapti ES klimato banku ir pasiekti, kad bent 50 proc. finansavimo būtų skiriama žaliesiems ir tvariems projektams; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina sutelkti dėmesį į trumpalaikių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planų patikimumą, jų griežtą įgyvendinimą ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir juos įvertinti siekiant nustatyti, ar jie gali būti įtraukti į EIB ir jo klientų sutarčių sąlygas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | supranta, kad EIB veiksmai apjungia su klimatu, inovacijomis ir vystymusi susijusius aspektus, ir pripažįsta, kad inovacijos ir technologijos yra pagrindiniai veiksniai pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos; palankiai vertina Komisijos ir programos „Proveržio energijos katalizatorius“ (angl. Breakthrough Energy Catalyst) vykdytojų partnerystę, kuria siekiama 2022–2026 m. laikotarpiu sutelkti iki 1 mlrd. JAV dolerių, kad būtų paspartintas novatoriškų technologijų, kurios padės įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus ir Europos Sąjungos 2030 m. klimato tikslus, diegimas ir komercializacija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad reikia pasiekti tinkamą energetinio saugumo lygį, kad būtų greitai užtikrinta stabili Europos šalių nepriklausomybė; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina EIB padidinti finansavimą siekiant paskatinti technologinę pertvarką, skirti lėšų MVĮ ilgalaikiams moksliniams tyrimams ir inovacijoms, remti prie realių darbo rinkos poreikių pritaikytų įgūdžių ugdymą ir skatinti investicijas į darbuotojų ir verslininkų skaitmeninius įgūdžius, skaitmeninę infrastruktūrą ir skaitmeninimo gebėjimų stiprinimą; pabrėžia, kad Europos MVĮ atsilieka skaitmeninių technologijų diegimo srityje ir tik 55 proc. ES MVĮ turi bent bazinį skaitmeninimo lygį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad pranešama, jos EIB pasirašytų operacijų procentinė dalis, susijusi su horizontaliuoju viešosios politikos tikslu ES ekonominės ir socialinės sanglaudos bei konvergencijos srityje, padidėjo nuo 34,5 proc. 2020 m. iki 41,5 proc. 2021 m.; palankiai vertina EIB užmojį, nustatytą jo naujajame 2021–2027 m. sanglaudos politikos orientaciniame dokumente, susijusį su didesniu sanglaudai skiriamu EIB grupės finansavimu, 2022 m. orientuojantis į 40 proc. finansavimą ES (iki 2025 m. siekiant 45 proc. tikslo), iš kurių 20 proc. būtų skiriama mažiau išsivysčiusiems regionams (iki 2025 m. siekiant 23 proc. tikslo); ragina EIB ir toliau teikti konsultavimo paslaugas sanglaudos regionams, nes tai padeda jiems geriau panaudoti turimas investicijas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina EIB ir toliau teikti pirmenybę investicijoms į sveikatos infrastruktūrą, darbuotojų mokymą ir sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, kad būtų galima sumažinti nelygybę tarp šalių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina 2021 m. rugsėjo mėn. EIB direktorių valdybos sprendimą, kuriuo patvirtintas naujo padalinio EIB pasaulyje įsteigimas; jis nuo 2022 m. sausio 1 d. yra atsakingas už visą EIB veiklą plėtros regione ir Europos Sąjungos rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse, Užsachario Afrikoje, Azijoje, Lotynų Amerikoje, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalyse; ragina EIB pasaulyje taikytis į paramą gaunančių šalių teisingą ir darnaus vystymosi darbotvarkę, kartu parodant aiškią papildomą vystymosi naudą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduriama įgyvendinant projektus ES nepriklausančiose šalyse, ypač į korupciją, netinkamą lėšų panaudojimą ir neužtikrinimą, kad jie pasiektų numatytus gavėjus ir atitiktų pagrindinių politikos sričių principus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad padalinys EIB pasaulyje turėtų turėti veiklos savarankiškumą, kurio reikia norint sėkmingai įgyvendinti ES politiką, apimančią tinkamą plėtros banko verslo kultūrą, kartu pasinaudojant banko teisine sistema ir taikant tą pačią politiką bei aukštus standartus; ragina EIB pasaulyje užtikrinti aukščiausius projektų vertinimo procesų išsamaus patikrinimo standartus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia itin svarbų EIB vaidmenį siekiant Teisingos pertvarkos mechanizmo tikslų ir ragina aktyviau veikti šioje srityje ir imtis konkrečių veiksmų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriai yra pagrindiniai kaimo vietovių ekonomikos augimo ir vystymosi veiksniai; ragina EIB teikti geresnę pagalbą šiems atitinkamiems sektoriams ir remti inovacijas juose, nes tai gali iš esmės padėti užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą; pabrėžia, kad ūkininkų, ypač jaunųjų ūkininkų ir naujų rinkos dalyvių, finansiniai poreikiai yra dideli ir kad šio sektoriaus ūkininkų ir įmonių sėkmingai teikiamų paraiškų dėl finansavimo dalis yra mažesnė; ragina EIB toliau dirbti kuriant naujas finansines priemones, kurios padidintų galimybes žemės ūkio sektoriui; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smerkia Rusijos Federacijos neteisėtą, neišprovokuotą ir nepateisinamą karinę agresiją ir invaziją į Ukrainą; atkreipia dėmesį į tai, kad karas sukėlė didelę humanitarinę krizę ir daro esminį poveikį ekonominei bei saugumo padėčiai ES ir jos kaimyninėse šalyse, o tai turi plačiai atsispindėti EIB veikloje ir investicijų planuose; |
| --- | --- |

47.

| 48. | yra susirūpinęs dėl Moldovos Respublikos energetinės priklausomybės ir pažeidžiamumo, kuriuos dar labiau padidino dabartinė energetikos krizė; primygtinai ragina EIB remti investicijas į Moldovos Respublikos ilgalaikį energetinį savarankiškumą ir įvairinimą; |
| --- | --- |

48.

EIB atitiktis, skaidrumas ir atskaitomybė

| 49. | pakartoja, kad EIB AAA reitingas yra būtinas siekiant užtikrinti tinkamus rinkos finansavimo šaltinius ir turi būti išsaugotas; mano, kad finansinis pajėgumas, geras valdymas, konservatyvaus tipo norima prisiimti rizika, ilgalaikis tvarumas ir ES parama yra esminiai sėkmingo jo verslo modelio elementai ir būdingos savybės; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į EIB audito komiteto pastabas ir rekomendacijas bankui dėl 2021 m.; ragina EIB įgyvendinti šias rekomendacijas ir užbaigti ankstesnių metų rekomendacijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pritaria EIB Audito komiteto nuomonei, kad reikia stiprinti veiklos ir technologinės rizikos, įskaitant kibernetinę riziką ir kitą nefinansinę riziką, stebėseną, valdymą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina tai, kad EIB daug dėmesio skiria skaitmeninimo strategijai ir informacijos saugumo rizikos valdymui bei kibernetiniam saugumui, ir tai, kad 2021 m. gegužės mėn. priimta EIB grupės skaitmeninio užmojo (IRT) strategija; primena, kad dėl kibernetinių išpuolių gali kilti operatyvinė rizika, rizika reputacijai ir teisinė rizika; tikisi, kad EIB priims veiksmų planą, kuris apimtų tiek apsaugą nuo kibernetinių išpuolių, tiek atsigavimą po jų ir kuriame būtų nustatyti konkretūs siektini rezultatai ir aiškūs rodikliai, ir skatins stiprią darbuotojų kibernetinio saugumo kultūrą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad 2021 m. lapkričio 11 d. EIB, Komisija ir EAR Rūmai atnaujino Trišalį susitarimą; apgailestauja dėl to, kad į persvarstytą susitarimą neįtrauktas išsamus sprendimas, kurio prašė Parlamentas; vis dėlto palankiai vertina tai, kad naujuoju susitarimu suteikiama daugiau galimybių susipažinti su audituotais EIB dokumentais ir geriau į juos atsižvelgti; pakartoja, kad tikimasi, jog EAR galės visapusiškai susipažinti su visa informacija, susijusia su EIB operacijomis, skirtomis tik ES politikai įgyvendinti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad 2021 m. taikant EIB skundų nagrinėjimo tvarką užregistruotos 64 naujos bylos (palyginti su 77 bylomis 2020 m.), nagrinėtos 107 bylos (palyginti su 137 bylomis 2020 m.) ir baigtos nagrinėti 64 bylos (palyginti su 94 bylomis 2020 m.); ragina EIB stebėti su skundų nagrinėjimo tvarka susijusias rekomendacijas ir intensyviai stengtis užmegzti ryšius su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų galima pasiūlyti individualiai pritaikytus veiksmus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina EIB užtikrinti, kad skundų nagrinėjimo mechanizmas būtų prieinamas, veiksmingas ir nepriklausomas, siekiant nustatyti galimus žmogaus teisių pažeidimus su EIB susijusiuose projektuose ir juos pašalinti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žino, kad Generalinės inspekcijos Tyrimų skyrius yra vidaus padalinys, kuris pradeda tyrimus dėl pagal kovos su sukčiavimu politiką apibrėžtų nusižengimų rūšių, siekdamas EIB grupei pateikti atitinkamus faktus ir rekomendacijas siekiant pagrįsti EIB sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad COVID-19 pandemijos keliami iššūkiai antrus metus iš eilės darė poveikį kompetentingo Generalinės inspekcijos padalinio veiklai, todėl gauta mažiau skundų dėl įtariamų pažeidimų (174 skundai 2021 m. ir 183 skundai 2020 m.), vykdyta mažiau tiriamųjų misijų (5 misijos 2021 m. ir 10 misijų 2020 m.) bei pateikta mažiau rekomendacijų ir nuomonių (45 vienetai 2021 m. ir 52 vienetai 2020 m., palyginti su didesniu užbaigtų bylų skaičiumi, t. y. 204 vienetai 2021 m. ir 195 vienetai 2020 m.); |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad 2021 m. labai sumažėjo bylų, kuriose, atlikus tyrimą, įtarimai buvo pagrįsti, skaičius (2021 m. 17 pagrįstų atvejų iš pradėtų 67 tyrimų ir 2020 m. 37 pagrįsti atvejai iš pradėto 91 tyrimo, t. y. ši dalis sumažėjo nuo 41 proc. iki 25 proc.); |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. spalio 29 d. pasirašytas EIB ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) darbo susitarimas, kuriuo turėtų būti sudarytos sąlygos veiksmingesnei rizikos, susijusios su EIB grupės finansavimu, prevencijai ir nustatymui; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina tai, kad sukurta nauja su rekomendacijomis ir nuomonėmis susijusiems tolesniems veiksmams ir ataskaitų teikimui skirta sistema; prašo EIB Generalinės inspekcijos Tyrimų skyrių išsamiau informuoti Parlamentą apie savo tyrimų rezultatus; ragina EIB Generalinės inspekcijos Tyrimų skyrių į metinę ataskaitą įtraukti jos tiriamų atvejų finansinį poveikį, neapsiribojant vien tik atvejų tyrimų aprašymu, kad būtų galima pateikti vertingų įžvalgų vertinant finansinių interesų apsaugą, įskaitant EIB atliktą finansinės, operacinės ir reputacijos rizikos vertinimą, kai sprendžiama, ar šiuo tikslu dera atlikti tyrimą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palankiai vertina nuolatinį Aktyvių sąžiningumo patikrų skyriaus darbą ir skatina užtikrinti didesnę EIB draudimo dalyvauti procedūrose ir konkursuose pajėgumų, Komisijos ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos ir kitų atitinkamų priemonių (pvz., Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Pažeidimų valdymo sistemos duomenų bazė ir rizikos vertinimo priemonė ARACHNE) sąveiką siekiant sustiprinti sukčiavimo prevencijos ir nustatymo veiklą, nes tai yra būtina siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena EIB, kad dėl jo dvejopo pobūdžio (ES įstaiga ir finansų institucija) suderinimo su ES teise aspektas yra dar aktualesnis ir kad tinkamas valdymas, procesai ir mechanizmai turėtų būti nuosekliai planuojami, įgyvendinami ir užtikrinami laikantis Sąjungos standartų ir kriterijų, taip pat jie turėtų būti gerai suderinti su kitų Sąjungos tarnybų, su kuriomis EIB dažnai sąveikauja, paslaugomis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. rugpjūčio mėn. atnaujinti Valdymo komiteto ir EIB direktorių valdybos elgesio kodeksai; palankiai vertina tai, kad nustatytas ilgesnis veiklos pertraukos laikotarpis Valdymo komiteto nariams (24 mėnesiai vietoj 12 mėnesių) ir Direktorių valdybos nariams (12 mėnesių vietoj 6 mėnesių); vis dėlto apgailestauja, kad nėra nuostatos, pagal kurią pirmininko pavaduotojai negalėtų prižiūrėti veiklos ir priimti dėl jos sprendimų savo kilmės šalyse, ir primygtinai reikalauja, kad į tai būtų atsižvelgta atliekant kitą peržiūrą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pasitiki tuo, kad projektų vertinimai, susiję su sprendimais dėl finansavimo skyrimo, atliekami laikantis objektyvių techninių, finansinių ir ekonominių rodiklių ir kad projektų kokybė yra lemiamas veiksnys; mano, kad valdymo dokumentų rinkiniu, kurį Valdytojų taryba priėmė 2021 m. rugpjūčio mėn. ir į kurį įtraukti nauji Direktorių valdybos, Valdymo komiteto ir Audito komiteto elgesio kodeksai ir peržiūrėtos Etikos ir atitikties komiteto veiklos taisyklės, sustiprinama EIB etikos sistema, nes į jį įtrauktos griežtesnės taisyklės dėl veiklos pasibaigus tarnybos laikui; pakartoja savo raginimą atliekant kitą Valdymo komiteto elgesio kodekso peržiūrą pašalinti likusius trūkumus, susijusius su interesų konfliktų vengimu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | yra susirūpinęs dėl EIF pirmosios ir antrosios gynybos linijų trūkumų, apie kuriuos EIB audito komitetui pranešta 2021 m. gruodžio mėn. ir 2022 m. sausio mėn. vidaus audito ataskaitose; ragina EIB imtis tinkamų taisomųjų veiksmų ir informuoti Parlamentą apie tokias intervencijas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina 2021 m. lapkričio mėn. persvarstytą EIB grupės informavimo apie pažeidimus politiką, kuria taip pat suteikiama apsauga pranešėjams apie pažeidimus, kurie nėra EIB darbuotojai; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pripažįsta, kad žmogaus teisės, įtrauktis ir tvarumas yra pagrindiniai EIB grupės veiklos ir operacijų ramsčiai; palankiai vertina 2021 m. padarytą pažangą peržiūrint ir priimant (užbaigta 2022 m. vasario mėn.) Aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą; supranta, kad naująją sistemą sudaro persvarstyta EIB grupės aplinkos ir socialinė politika ir EIB aplinkos ir socialiniai standartai ir kad atliekant šią peržiūrą tinkamai atsižvelgta į patirtį, įgytą nagrinėjant pagal EIB skundų nagrinėjimo tvarką ir Europos ombudsmenui pateiktus skundus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad sustiprintoje kovos su sukčiavimu politikoje turėtų būti nurodyti veiksmingi netinkamo elgesio ištaisymo ir rizikos mažinimo būdai, taip pat turėtų būti numatytas su reglamentavimo sistema suderinamas priemonių rinkinys, kad būtų galima sėkmingai įšaldyti projektus, kurių atveju kilo pagrįstų įtarimų, ir nutraukti sutartis su reikalavimų nesilaikančiais klientais; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl keleto atvejų, kuriuos 2020 m. OLAF baigė nagrinėti ir kuriuose daugiausia dėmesio skirta mokymo išmokoms, kurios buvo nepagrįstai suteiktos EIB darbuotojams; palankiai vertina EIB atliktą išmokų sistemos peržiūrą ir reformą ir daugelio OLAF nustatytų klaidų ištaisymą, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas; pakartoja savo prašymą EIB pranešti Parlamentui apie tolesnių veiksmų, susijusių su OLAF rekomendacijomis, rezultatus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. lapkričio 17 d. po išsamių viešų konsultacijų patvirtinta EIB grupės peržiūrėta skaidrumo politika; pažymi, kad pagal šią politiką nustatomos nuostatos dėl aktyvaus informacijos ir dokumentų skelbimo ir jų atskleidimo pateikus prašymą; primena skaidrumo svarbą tarpininkams, vidaus sprendimų priėmimo procedūroms ir projektų poveikiui aplinkai ir žmogaus teisėms juos iki galo įgyvendinant; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina EIB geriau įgyvendinti savo skaidrumo politiką, įgyvendinti ombudsmeno rekomendacijas, pateiktas trijuose 2022 m. balandžio 21 d. paskelbtuose sprendimuose, kuriais EIB raginamas laikytis platesnio užmojo požiūrio į savo informacijos atskleidimo praktiką vadovaujantis ES skaidrumo teisės aktais ir imtis įvairių skaidrumo užtikrinimo veiksmų; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai ragina EIB greitai reaguoti į ombudsmeno prašymus, kad visuomenė galėtų lengviau įžvelgti galimą banko finansuojamų projektų poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pakartoja savo raginimą užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę Parlamentui; ypač pakartoja, kad svarbu, jog Parlamentas griežčiau tikrintų EIB direktorių valdybos sprendimus ir kad Komisija užtikrintų didesnį pozicijų, kurių ji laikosi EIB direktorių valdybos posėdžiuose, skaidrumą; atsižvelgdamas į tai, ragina apsvarstyti galimybę Parlamentui suteikti stebėtojo statusą Valdybos posėdžiuose; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad Komisija turėtų užtikrinti didesnį savo nuomonių dėl EIB finansuojamų projektų skaidrumą, nes tai padėtų paaiškinti jo vaidmenį siekiant Sąjungos politikos tikslų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | supranta, kad raginimai užtikrinti didesnį skaidrumą negali lemti mažesnės klientų teisėtų finansinių interesų apsaugos ir kad siekiant šio tikslo turi būti taikomos esamos teisinės sistemos ir duomenų apsaugos tvarka; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina banko atstovus aktyviau bendradarbiauti ir bendrauti su Parlamentu, ypač finansinės veiklos kontrolės srityje; |
| --- | --- |

76.

| 77. | yra susirūpinęs, kad 2018–2021 m. įvairovės ir įtraukties strategijoje nustatyti tikslai ne visiškai pasiekti; ragina EIB stengtis imtis konkrečių veiksmų siekiant pagerinti savo darbuotojų lyčių pusiausvyrą, ypač vadovybės ir vyresniųjų pareigūnų lygmenimis; |
| --- | --- |

77.

| 78. | supranta, kad COVID-19 pandemijos metu sumažėjęs įdarbinimas, specifinis banko norimų profilių pobūdis (kalbant apie rizikos valdymo, atitikties užtikrinimo ir IT funkcijas, daugeliu atvejų bankų sektoriuje ir specializuotuose sektoriuose diversifikacija nėra užtikrinama) ir Liuksemburgo darbo rinkos konkurencingumas yra apribojimų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant bendrą padėtį, pavyzdžiai; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pripažįsta ilgalaikius susirūpinimą keliančius klausimus ir skundus, susijusius su dideliais administracinių ir profesinių kategorijų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumais; atkreipia dėmesį į dideles pragyvenimo išlaidas Liuksemburge ir pažymi, kad Liuksemburgui nustatytas 100 proc. korekcinis koeficientas, nors jis turėtų būti didesnis; atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria administracinės kategorijos darbuotojai, ir į tai, kokį neigiamą poveikį jie gali daryti darbo EIB patrauklumui ir jo darbuotojų gyvenimo lygiui; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina banką ir toliau imtis veiksmų siekiant didesnės lyčių pusiausvyros savo organizacijoje; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palankiai vertina tai, kad EIB nuolat stebi geografinę pusiausvyrą ir kad į duomenis šiuo klausimu atsižvelgiama dabartiniuose ir ateities įdarbinimo procesuose; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pakartoja savo raginimą EIB užtikrinti tinkamą geografinį atstovavimą visoms valstybėms narėms jo administracijoje, atsižvelgiant į kandidatų kompetenciją ir nuopelnus; ragina banką paskelbti viduriniosios grandies ir vyresniosios vadovybės narių pareigų pasiskirstymą pagal lytį ir pilietybę; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkreipia dėmesį į du pasiūlymus dėl teisės streikuoti sistemos ir profesinių sąjungų pripažinimo sistemos ir supranta, kad Valdymo komitetas laiku patvirtins šias sistemas; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina banką toliau teikti ataskaitas dėl įgyvendinimo priemonių, kurios įdiegtos remiantis 2021 m. sveikatos ir gerovės tyrimu; visų pirma ragina banką pranešti apie vidaus valdymo ir vidaus įdarbinimo procesų skaidrumą ir apie priemones, kurių imtasi siekiant atsižvelgti į darbuotojų pasitenkinimo darbu apklausų rezultatus; |
| --- | --- |

84.

Tolesni veiksmai, susiję su Parlamento rekomendacijomis

| 85. | ragina EIB toliau teikti ataskaitas apie pažangą ir padėtį įgyvendinant ankstesnes Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo metinėse rezoliucijose, visų pirma, apie:






  a) | investicijų strategijos ir pasiektų rezultatų poveikį (ekonominį, aplinkosauginį ir socialinį), prisidedant prie subalansuotos ir stabilios vidaus rinkos plėtros Sąjungos interesų labui; |
| --- | --- | --- |

85.

a)

investicijų strategijos ir pasiektų rezultatų poveikį (ekonominį, aplinkosauginį ir socialinį), prisidedant prie subalansuotos ir stabilios vidaus rinkos plėtros Sąjungos interesų labui;

| b) | veiksmus, priimtus siekiant sustiprinti kovą su netinkamu elgesiu ir interesų konfliktais, mokesčių vengimu, sukčiavimu ir korupcija; |
| --- | --- |

b)

veiksmus, priimtus siekiant sustiprinti kovą su netinkamu elgesiu ir interesų konfliktais, mokesčių vengimu, sukčiavimu ir korupcija;

| c) | priemones, kuriomis siekiama stiprinti paramą MVĮ ir reikalavimus atitinkantiems ekonominės veiklos vykdytojams įgyvendinant ES politiką ir vengti bet kokių naujų reikalavimų, dėl kurių MVĮ rastųsi daugiau biurokratijos; |
| --- | --- |

c)

priemones, kuriomis siekiama stiprinti paramą MVĮ ir reikalavimus atitinkantiems ekonominės veiklos vykdytojams įgyvendinant ES politiką ir vengti bet kokių naujų reikalavimų, dėl kurių MVĮ rastųsi daugiau biurokratijos;

| d) | tolesnius veiksmus, susijusius su šioje rezoliucijoje pateiktais raginimais ir prašymais; |
| --- | --- |

d)

tolesnius veiksmus, susijusius su šioje rezoliucijoje pateiktais raginimais ir prašymais;

o

o o

| 86. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai ir ragina Tarybą ir EIB direktorių valdybą surengti diskusijas dėl šios rezoliucijos. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0299.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/133 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/133

---

P9_TA(2023)0018

2021 m. metinė Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu ataskaita

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Kova su sukčiavimu. Metinė 2021 m. ataskaita (2022/2152(INI))

(2023/C 214/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 23 d. Komisijos ataskaitą „33-ioji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2021 m.“ (COM(2022)0482) (2021 m. FIA ataskaita), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 23 d. Komisijos ataskaitą „33-ioji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2021 m.“ (COM(2022)0482) (2021 m. FIA ataskaita),

| — | atsižvelgdamas į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) 2021 m. ataskaitą ir OLAF Priežiūros komiteto metinę 2021 m. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) 2021 m. ataskaitą ir OLAF Priežiūros komiteto metinę 2021 m. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į OLAF Priežiūros komiteto 2021 m. vasario 4 d. nuomonę Nr. 1/2021 dėl OLAF rekomendacijų, kurių atitinkamos institucijos nesilaikė, 2021 m. gegužės 31 d. nuomonę Nr. 2/2021 dėl OLAF ir Europos prokuratūros darbo tvarkos susitarimų, 2021 m. spalio 18 d. nuomonę Nr. 4/2021 dėl OLAF 2022 m. preliminaraus biudžeto projekto ir 2021 m. gruodžio 17 d. nuomonę Nr. 5/2021 „2019 m. OLAF tyrimų, trukusių ilgiau nei 36 mėnesius, analizė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF Priežiūros komiteto 2021 m. vasario 4 d. nuomonę Nr. 1/2021 dėl OLAF rekomendacijų, kurių atitinkamos institucijos nesilaikė, 2021 m. gegužės 31 d. nuomonę Nr. 2/2021 dėl OLAF ir Europos prokuratūros darbo tvarkos susitarimų, 2021 m. spalio 18 d. nuomonę Nr. 4/2021 dėl OLAF 2022 m. preliminaraus biudžeto projekto ir 2021 m. gruodžio 17 d. nuomonę Nr. 5/2021 „2019 m. OLAF tyrimų, trukusių ilgiau nei 36 mėnesius, analizė“,

| — | atsižvelgdamas į Europos prokuratūros metinę 2021 m. ataskaitą, paskelbtą 2022 m. kovo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos prokuratūros metinę 2021 m. ataskaitą, paskelbtą 2022 m. kovo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 15 d. rezoliucija dėl įtarimų dėl Kataro vykdytos korupcijos ir didesnio skaidrumo ir atskaitomybės poreikio ES institucijose (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 15 d. rezoliucija dėl įtarimų dėl Kataro vykdytos korupcijos ir didesnio skaidrumo ir atskaitomybės poreikio ES institucijose (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2223, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumu (2) (OLAF Reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2223, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumu (2) (OLAF Reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Komisijos 2021 m. ataskaitą dėl PVM nepriemokos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Komisijos 2021 m. ataskaitą dėl PVM nepriemokos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (4) (FIA direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (4) (FIA direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos ataskaitą dėl 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis įgyvendinimo (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos ataskaitą dėl 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis įgyvendinimo (COM(2021)0536),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (5) (Europos prokuratūros reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (5) (Europos prokuratūros reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/1798, kuriuo skiriamas Europos prokuratūros Europos vyriausiasis prokuroras (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/1798, kuriuo skiriamas Europos prokuratūros Europos vyriausiasis prokuroras (6),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimus bylose C-156/21 ir C-157/21 ir ESTT išvadas, kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas atitinka ES teisę, kuriose patvirtintas teisinio pagrindo tinkamumas ir bendro sąlygų režimo suderinamumas su Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 7 straipsniu ir teisinio tikrumo principu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimus bylose C-156/21 ir C-157/21 ir ESTT išvadas, kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas atitinka ES teisę, kuriose patvirtintas teisinio pagrindo tinkamumas ir bendro sąlygų režimo suderinamumas su Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 7 straipsniu ir teisinio tikrumo principu,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 18 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 18 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje (COM(2022)0485),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (7) (Sąlygų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (7) (Sąlygų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą „Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairės“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą „Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairės“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos peržiūros pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją (UNCAC) įgyvendinimo peržiūros mechanizmą (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos peržiūros pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją (UNCAC) įgyvendinimo peržiūros mechanizmą (COM(2020)0793),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl korupcijos ir žmogaus teisių (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl korupcijos ir žmogaus teisių (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 1 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-517/19 Homoki / Komisija (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 1 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-517/19 Homoki / Komisija (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Europos Sąjungoje ir Sąlygų reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Europos Sąjungoje ir Sąlygų reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinės ataskaitos „ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinės ataskaitos „ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0299/2022),

| A. | kadangi valstybių narių valdžios institucijos tvarko daugiau nei 85 % ES išlaidų, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), ir renka ES tradicinius nuosavus išteklius (TNI), o Komisija prižiūri abi šias sritis, nustato standartus, tikrina atitiktį ir teikia pranešimus Parlamentui ir Tarybai dėl priemonių, kurių buvo imtasi priešinantis Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms, kaip numatyta SESV 325 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybių narių valdžios institucijos tvarko daugiau nei 85 % ES išlaidų, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), ir renka ES tradicinius nuosavus išteklius (TNI), o Komisija prižiūri abi šias sritis, nustato standartus, tikrina atitiktį ir teikia pranešimus Parlamentui ir Tarybai dėl priemonių, kurių buvo imtasi priešinantis Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms, kaip numatyta SESV 325 straipsnio 5 dalyje;

| B. | kadangi tam, kad būtų galima padidinti piliečių pasitikėjimą ir užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami tinkamai ir veiksmingai, patikimas viešųjų išlaidų valdymas ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES politikos elementai; |
| --- | --- |

B.

kadangi tam, kad būtų galima padidinti piliečių pasitikėjimą ir užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami tinkamai ir veiksmingai, patikimas viešųjų išlaidų valdymas ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES politikos elementai;

| C. | kadangi pasitikėjimas Parlamento sąžiningumu ir teisine valstybe yra itin svarbus Europos demokratijos veikimui; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad demokratiniai procesai vyktų ne tenkinant privačius ir išorės interesus ir kad būtų visapusiškai gerbiamos piliečių teisės; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasitikėjimas Parlamento sąžiningumu ir teisine valstybe yra itin svarbus Europos demokratijos veikimui; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad demokratiniai procesai vyktų ne tenkinant privačius ir išorės interesus ir kad būtų visapusiškai gerbiamos piliečių teisės;

| D. | kadangi metinė FIA ataskaita grindžiama valstybių narių pateikta informacija, įskaitant duomenis apie nustatytus pažeidimus ir sukčiavimo atvejus, kuriuos išanalizavus galima nustatyti sritis, kuriose kyla didžiausia rizika, ir kadangi joje aprašomos priimtos atsakomosios priemonės ir ji suteikia galimybę imtis tikslingesnių veiksmų tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

D.

kadangi metinė FIA ataskaita grindžiama valstybių narių pateikta informacija, įskaitant duomenis apie nustatytus pažeidimus ir sukčiavimo atvejus, kuriuos išanalizavus galima nustatyti sritis, kuriose kyla didžiausia rizika, ir kadangi joje aprašomos priimtos atsakomosios priemonės ir ji suteikia galimybę imtis tikslingesnių veiksmų tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu;

| E. | kadangi bendras Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimas taikomas ir vykdytinas nuo 2021 m. sausio 1 d.; kadangi visiems teisinės valstybės principų pažeidimams valstybėje narėje, pvz., sukčiavimui, kurie daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam ES biudžeto finansų valdymui ar ES finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas, šis režimas taikomas nuo minėtos datos; |
| --- | --- |

E.

kadangi bendras Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimas taikomas ir vykdytinas nuo 2021 m. sausio 1 d.; kadangi visiems teisinės valstybės principų pažeidimams valstybėje narėje, pvz., sukčiavimui, kurie daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam ES biudžeto finansų valdymui ar ES finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas, šis režimas taikomas nuo minėtos datos;

| F. | kadangi pagal Sąlygų reglamentą ES gali imtis priemonių, pvz., sustabdyti mokėjimus arba taikyti finansines pataisas, kad apsaugotų biudžetą nuo sukčiavimo ir užtikrintų teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal Sąlygų reglamentą ES gali imtis priemonių, pvz., sustabdyti mokėjimus arba taikyti finansines pataisas, kad apsaugotų biudžetą nuo sukčiavimo ir užtikrintų teisinės valstybės principą;

| G. | kadangi ESTT atmetė dviejų valstybių narių ieškinius ir nusprendė, kad Sąlygų reglamentas patenka į ES biudžeto vykdymo finansinėmis taisyklėmis suteiktų įgaliojimų sritį; |
| --- | --- |

G.

kadangi ESTT atmetė dviejų valstybių narių ieškinius ir nusprendė, kad Sąlygų reglamentas patenka į ES biudžeto vykdymo finansinėmis taisyklėmis suteiktų įgaliojimų sritį;

| H. | kadangi Komisija turėtų tuos pačius teisinės valstybės principo laikymusi grindžiamus kriterijus taikyti lėšoms, kurios ES nepriklausančioms šalims skiriamos iš ES biudžeto, ir laikytis bekompromisės pozicijos, kad sustabdytų bet kokius vykdomus finansinius sandorius su tokiomis šalimis, kai pastarosios daro nederamą įtaką ES institucijoms ar teisės aktų leidėjams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija turėtų tuos pačius teisinės valstybės principo laikymusi grindžiamus kriterijus taikyti lėšoms, kurios ES nepriklausančioms šalims skiriamos iš ES biudžeto, ir laikytis bekompromisės pozicijos, kad sustabdytų bet kokius vykdomus finansinius sandorius su tokiomis šalimis, kai pastarosios daro nederamą įtaką ES institucijoms ar teisės aktų leidėjams;

| I. | kadangi 2021 m. ES patvirtino 2021–2027 m. išlaidų programas, įskaitant Sąjungos kovos su sukčiavimu programą, kuria remiama kova su sukčiavimu teikiant dotacijas konkrečioms iniciatyvoms ir suteikiant galimybę finansuoti tam skirtas IT platformas ir priemones, kad valstybės narės ir ES galėtų lengviau keistis informacija; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. ES patvirtino 2021–2027 m. išlaidų programas, įskaitant Sąjungos kovos su sukčiavimu programą, kuria remiama kova su sukčiavimu teikiant dotacijas konkrečioms iniciatyvoms ir suteikiant galimybę finansuoti tam skirtas IT platformas ir priemones, kad valstybės narės ir ES galėtų lengviau keistis informacija;

| J. | kadangi Sąjunga ir valstybės narės dalijasi atsakomybe už ES finansinių interesų apsaugą; kadangi, kalbant apie precedento neturintį lėšų panaudojimą pagal EGADP, jos taip pat dalijasi atsakomybe už nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų reguliavimą ir įgyvendinimą; kadangi dėl to labai padidėjo nacionalinių valdžios institucijų vaidmuo užtikrinant tinkamą ES finansinių interesų apsaugos lygį; |
| --- | --- |

J.

kadangi Sąjunga ir valstybės narės dalijasi atsakomybe už ES finansinių interesų apsaugą; kadangi, kalbant apie precedento neturintį lėšų panaudojimą pagal EGADP, jos taip pat dalijasi atsakomybe už nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų reguliavimą ir įgyvendinimą; kadangi dėl to labai padidėjo nacionalinių valdžios institucijų vaidmuo užtikrinant tinkamą ES finansinių interesų apsaugos lygį;

| K. | kadangi EGADP įgyvendinimas ateinančiais metais padidins spaudimą Europos ir nacionalinėms administracijoms ir sutampa su 2021–2027 m. išlaidų programomis; kadangi valstybės narės turės pajėgti taikyti skirtingus valdymo būdus, susijusius su įvairių fondų paramos įgyvendinimu, o Komisija turės stiprinti savo stebėsenos pajėgumus, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu ji gali stebėti tik dalį visų išlaidų; |
| --- | --- |

K.

kadangi EGADP įgyvendinimas ateinančiais metais padidins spaudimą Europos ir nacionalinėms administracijoms ir sutampa su 2021–2027 m. išlaidų programomis; kadangi valstybės narės turės pajėgti taikyti skirtingus valdymo būdus, susijusius su įvairių fondų paramos įgyvendinimu, o Komisija turės stiprinti savo stebėsenos pajėgumus, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu ji gali stebėti tik dalį visų išlaidų;

| L. | kadangi Komisija dėjo pastangas, kad paremtų nacionalines valdžios institucijas joms rengiant ir vertinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, o ypatingas dėmesys skiriamas nuostatoms, susijusioms su priemonėmis, skirtomis EGADP išteklių apsaugai nuo sukčiavimo, korupcijos, interesų konfliktų ir dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija dėjo pastangas, kad paremtų nacionalines valdžios institucijas joms rengiant ir vertinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, o ypatingas dėmesys skiriamas nuostatoms, susijusioms su priemonėmis, skirtomis EGADP išteklių apsaugai nuo sukčiavimo, korupcijos, interesų konfliktų ir dvigubo finansavimo;

| M. | kadangi 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (14), (EGADP reglamentas) 22 straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl ES finansinių interesų apsaugos, ir EGADP reglamente užtikrinama, kad Komisija, OLAF, Europos Audito Rūmai ir Europos prokuratūra galės vykdyti savo įgaliojimus ir kad nacionalinės institucijos galės taikyti veiksmingas kovos su sukčiavimu priemones, atsižvelgdamos į bet kokią nustatytą riziką; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (14), (EGADP reglamentas) 22 straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl ES finansinių interesų apsaugos, ir EGADP reglamente užtikrinama, kad Komisija, OLAF, Europos Audito Rūmai ir Europos prokuratūra galės vykdyti savo įgaliojimus ir kad nacionalinės institucijos galės taikyti veiksmingas kovos su sukčiavimu priemones, atsižvelgdamos į bet kokią nustatytą riziką;

| N. | kadangi teisinių ir administracinių sistemų įvairovė valstybėse narėse yra nepalanki padėtis, į tai reikia tinkamai reaguoti ir sukurti vienodesnes, sąveikias ir palyginamas administracines ir ataskaitų teikimo sistemas ES, kad būtų galima veiksmingai užkirsti kelią pažeidimams, juos įveikti ir kovoti su sukčiavimu ir korupcija; |
| --- | --- |

N.

kadangi teisinių ir administracinių sistemų įvairovė valstybėse narėse yra nepalanki padėtis, į tai reikia tinkamai reaguoti ir sukurti vienodesnes, sąveikias ir palyginamas administracines ir ataskaitų teikimo sistemas ES, kad būtų galima veiksmingai užkirsti kelią pažeidimams, juos įveikti ir kovoti su sukčiavimu ir korupcija;

| O. | kadangi duomenų pagrįstumo ir palyginamumo ir ataskaitų teikimo technologijų trūkumai, be kita ko, dėl skirtingo skaitmeninimo lygio valstybėse narėse, ir toliau labai kenkia turimos informacijos kokybei ir patikimumui; |
| --- | --- |

O.

kadangi duomenų pagrįstumo ir palyginamumo ir ataskaitų teikimo technologijų trūkumai, be kita ko, dėl skirtingo skaitmeninimo lygio valstybėse narėse, ir toliau labai kenkia turimos informacijos kokybei ir patikimumui;

| P. | kadangi priemonė „Arachne“ yra savanoriška ir, nors ji jau plačiai naudojama sanglaudos politikoje ir pradedama taikyti žemės ūkio išlaidų srityje, Komisijos nuomone, numatyti jos privalomą taikymą (kaip to ne kartą prašė Parlamentas) būtų svarbus žingsnis į priekį; |
| --- | --- |

P.

kadangi priemonė „Arachne“ yra savanoriška ir, nors ji jau plačiai naudojama sanglaudos politikoje ir pradedama taikyti žemės ūkio išlaidų srityje, Komisijos nuomone, numatyti jos privalomą taikymą (kaip to ne kartą prašė Parlamentas) būtų svarbus žingsnis į priekį;

| Q. | kadangi pridėtinės vertės mokestis (PVM) yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir kadangi PVM pagrįsti nuosavi ištekliai sudaro apie 10 % nuosavų išteklių pajamų (12,3 % visų ES biudžeto pajamų 2020 m. ir 11 % 2019 m.); |
| --- | --- |

Q.

kadangi pridėtinės vertės mokestis (PVM) yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir kadangi PVM pagrįsti nuosavi ištekliai sudaro apie 10 % nuosavų išteklių pajamų (12,3 % visų ES biudžeto pajamų 2020 m. ir 11 % 2019 m.);

| R. | kadangi pagal Komisijos sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planą, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija (COM(2020)0312), prisidedama prie ES strategijos, kuria siekiama supaprastinti ir pritaikyti mokesčių sistemą prie ekonomikos skaitmeninimo ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos, o kova su sukčiavimu PVM laikoma prioritetu; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal Komisijos sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planą, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija (COM(2020)0312), prisidedama prie ES strategijos, kuria siekiama supaprastinti ir pritaikyti mokesčių sistemą prie ekonomikos skaitmeninimo ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos, o kova su sukčiavimu PVM laikoma prioritetu;

| S. | kadangi 2021 m. birželio 1 d. pagaliau pradėjo veikti Europos prokuratūra – tai paskutinis kovos su sukčiavimu struktūros ramstis, kurį Sąjunga sukūrė siekdama sustiprinti savo finansinių interesų apsaugą; kadangi numatoma, kad Europos prokuratūros darbo krūvis didės; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2021 m. birželio 1 d. pagaliau pradėjo veikti Europos prokuratūra – tai paskutinis kovos su sukčiavimu struktūros ramstis, kurį Sąjunga sukūrė siekdama sustiprinti savo finansinių interesų apsaugą; kadangi numatoma, kad Europos prokuratūros darbo krūvis didės;

| T. | kadangi, nepaisant minimalių išteklių ir itin didelio spaudimo laiko atžvilgiu, Europos prokuratūra jau įrodė savo pajėgumus ir ekonominį efektyvumą; kadangi Europos prokuratūros 2021 m. biudžetas buvo mažesnis nei 45 mln. EUR, o Europos prokuratūros teisėjai pirmaisiais organizacijos veiklos metais nurodė areštuoti daugiau kaip 250 mln. EUR, tai rodo, kad Europos prokuratūra gali nedelsiant užtikrinti didžiulę investicijų grąžą; |
| --- | --- |

T.

kadangi, nepaisant minimalių išteklių ir itin didelio spaudimo laiko atžvilgiu, Europos prokuratūra jau įrodė savo pajėgumus ir ekonominį efektyvumą; kadangi Europos prokuratūros 2021 m. biudžetas buvo mažesnis nei 45 mln. EUR, o Europos prokuratūros teisėjai pirmaisiais organizacijos veiklos metais nurodė areštuoti daugiau kaip 250 mln. EUR, tai rodo, kad Europos prokuratūra gali nedelsiant užtikrinti didžiulę investicijų grąžą;

| U. | kadangi Komisijos žinios apie sukčiavimo mastą, pobūdį ir priežastis visgi yra ribotos ir apie daugelį galimų sukčiavimo atvejų per pažeidimų valdymo sistemą nepranešama; kadangi korupcija kenkia piliečių pasitikėjimui ES, ES finansiniams interesams ir visai ES ekonomikai, taip pat kelia didelę grėsmę demokratijai ir ES teisinės valstybės principams; |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisijos žinios apie sukčiavimo mastą, pobūdį ir priežastis visgi yra ribotos ir apie daugelį galimų sukčiavimo atvejų per pažeidimų valdymo sistemą nepranešama; kadangi korupcija kenkia piliečių pasitikėjimui ES, ES finansiniams interesams ir visai ES ekonomikai, taip pat kelia didelę grėsmę demokratijai ir ES teisinės valstybės principams;

| V. | kadangi SESV 83 straipsnyje nustatyta, kad korupcija yra vienas iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį ir darančių poveikį visoms valstybėms narėms, bet skirtingu mastu; kadangi nusikalstamos organizacijos ypač aktyviai veikia, siekdamos gauti Europos lėšų, ir gali išnaudoti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų heterogeniškumą, siekdamos įsiskverbti į jų ekonominę, finansinę, verslo, socialinę ir politinę struktūras, ir taip daryti neigiamą poveikį ekonominei laisvei ir laisvai konkurencijai; |
| --- | --- |

V.

kadangi SESV 83 straipsnyje nustatyta, kad korupcija yra vienas iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį ir darančių poveikį visoms valstybėms narėms, bet skirtingu mastu; kadangi nusikalstamos organizacijos ypač aktyviai veikia, siekdamos gauti Europos lėšų, ir gali išnaudoti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų heterogeniškumą, siekdamos įsiskverbti į jų ekonominę, finansinę, verslo, socialinę ir politinę struktūras, ir taip daryti neigiamą poveikį ekonominei laisvei ir laisvai konkurencijai;

| W. | kadangi dėl precedento neturinčio ES išlaidų padidėjimo pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP) ir ekonomikos gaivinimo planą „NextGenerationEU“ (NGEU) kyla didelė rizika ir, be kita, ko atsiranda daug galimybių nusikaltėliams pasisavinti lėšų; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl precedento neturinčio ES išlaidų padidėjimo pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP) ir ekonomikos gaivinimo planą „NextGenerationEU“ (NGEU) kyla didelė rizika ir, be kita, ko atsiranda daug galimybių nusikaltėliams pasisavinti lėšų;

| X. | kadangi bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais yra labai svarbus siekiant apsaugoti už Europos ribų išleistas ES lėšas ir ES biudžeto pajamas; kadangi 2021 m. OLAF pasirašė administracinio bendradarbiavimo susitarimus su dviem tarptautinėmis institucijomis partnerėmis: Ukrainos generaline prokuratūra ir Pasaulio muitinių organizacija (PMO); kadangi 2021 m. OLAF organizavo internetinius renginius, kad užmegztų naujus operatyvinius ryšius su ES nepriklausančių šalių tyrimo institucijomis ir paskatintų ES delegacijas visame pasaulyje pranešti apie sukčiavimą ir pažeidimus; |
| --- | --- |

X.

kadangi bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais yra labai svarbus siekiant apsaugoti už Europos ribų išleistas ES lėšas ir ES biudžeto pajamas; kadangi 2021 m. OLAF pasirašė administracinio bendradarbiavimo susitarimus su dviem tarptautinėmis institucijomis partnerėmis: Ukrainos generaline prokuratūra ir Pasaulio muitinių organizacija (PMO); kadangi 2021 m. OLAF organizavo internetinius renginius, kad užmegztų naujus operatyvinius ryšius su ES nepriklausančių šalių tyrimo institucijomis ir paskatintų ES delegacijas visame pasaulyje pranešti apie sukčiavimą ir pažeidimus;

1.

teigiamai vertina dokumentą „33-ioji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2021 m.“;

2.

supranta, kad 2021 m. buvo sudėtingi metai, nes dėl COVID-19 pandemijos poveikio reikėjo pritaikyti kontrolės strategijas ir sutelkti dėmesį į prevenciją taikant konkrečias švelninimo priemones ir tikslinius veiksmus pažeidimų ir sukčiavimo atvejams nustatyti;

3.

primena, kad 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo EGADP, kuri yra pagrindinis NGEU ramstis, finansuojamas Komisijai skolinantis kapitalo rinkose ir skirtas atgaline data nuo pandemijos pradžios 2020 m. vasario mėn. finansuoti reformas ir investicijas valstybėse narėse;

4.

pabrėžia, kad 2021 m. vykdytos operacijos atitinka ES finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) (ji pasibaigs 2024 m.), 2021–2027 m. DFP ir NGEU ekonomikos gaivinimo paketą reikalavimus;

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal naująją 2021–2027 m. DFP, kurios paskutinės programos buvo priimtos 2021 m., ir NGEU ekonomikos gaivinimo planą ES suteikiama 1,8 trln. EUR suma, ir tai yra precedento neturintis lėšų kiekis; pabrėžia, kad Parlamentas (siekiant užtikrinti biudžeto įvykdymo patvirtinimą), OLAF, Audito Rūmai, pati Komisija ir, kai taikytina, Europos prokuratūra gali susipažinti su atitinkamais duomenimis ir patikrinti, kaip naudojamos lėšos, kad papildytų ir sustiprintų galiojančiuose reglamentuose nustatytas audito priemones;

6.

pažymi, kad Parlamentas ir jo Biudžeto kontrolės komitetas turėtų atlikti svarbų vaidmenį EGADP valdyme, be kita ko, rengiant reguliarius struktūrinius dialogus, kuriuose Komisija kviečiama aptarti EGADP įgyvendinimą, ir ji turi atsižvelgti į su tuo susijusias nuomones;

7.

pabrėžia, kad turi būti skiriama daug dėmesio ir vykdoma griežta kontrolė ir tikimasi, kad tai bus padaryta, siekiant užtikrinti, kad šiomis lėšomis būtų kuo geriau prisidedama prie bendrų Sąjungos tikslų įgyvendinimo; primena, kad ES lėšas valdančios institucijos patiria didesnį spaudimą, taip pat kad padidėjo naudojamų išteklių kiekis ir su jų valdymu susijusi rizika (nes pandemijos metu buvo nustatytos supaprastintos ir skubios procedūros ir jomis gali būti piktnaudžiaujama);

8.

laikosi nuomonės, kad siekis užtikrinti didesnį skaidrumą, skaitmeninti kovos su sukčiavimu sritį ir nuolat stiprinti ir plėtoti sukčiavimo rizikos vertinimą bei sukčiavimo rizikos valdymą turėtų būti įgyvendinamas tuo pačiu metu tinkamai įdiegiant ES kovos su sukčiavimu struktūrą;

9.

ragina didinti skaitmeninimo lygį, duomenų sistemų sąveikumą ir suderinti ataskaitų teikimą, stebėseną ir auditą ES ir šiuo tikslu pakartoja savo raginimą Komisijai suderinti apibrėžtis, kad būtų galima gauti palyginamų duomenų visoje ES;

10.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl savitarpio administracinės pagalbos tose ES lėšų panaudojimo srityse, kuriose iki šiol tokia praktika nebuvo numatyta; ragina Komisiją sukurti kompetentingų institucijų keitimosi informacija sistemą, kurią naudojant būtų galima vykdyti su sandoriais tarp dviejų ar daugiau valstybių narių susijusių apskaitos įrašų kryžminę patikrą, siekiant išvengti tarpvalstybinio sukčiavimo struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis ir taip užtikrinti kompleksinį požiūrį į ES finansinių interesų apsaugą;

11.

reiškia susirūpinimą dėl gana vėlyvo metinės FIA ataskaitos paskelbimo, nes n metų ataskaita skelbiama tik n+1 metų rugsėjo mėn.; supranta, kad pagrindinė priežastis yra ta, kad valstybės narės savo informaciją pateikia gana vėlai; ragina Komisiją aktyviau reikalauti, kad valstybės narės pateiktų savo duomenis anksčiau, kad jos metinę ataskaitą būtų galima užbaigti anksčiau, nes tai leistų Parlamento rezoliuciją dėl ataskaitos priimti anksčiau, geriausia – per n+1 metus;

12.

mano, kad, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojo naujas OLAF reglamentas, EGADP reglamentas ir Sąlygų reglamentas, taip pat į tai, kad operatyvinę veiklą pradėjo Europos prokuratūra, kuria baigiama komplektuoti ES kovos su sukčiavimu struktūra, būtina užtikrinti, kad metinė FIA ataskaita būtų labiau holistinė ir taip būtų galima išsamiai apžvelgti visų susijusių subjektų sinergiją, nustatyti geriausią patirtį ir pašalinti trūkumus; todėl pakartoja savo raginimą Komisijai apsvarstyti naujus būdus, kaip pasiekti šį tikslą;

Aptikti sukčiavimu laikomi ir sukčiavimu nelaikomi pažeidimai

Aptikti sukčiavimu laikomi ir sukčiavimu nelaikomi pažeidimai

| 13. | pažymi, kad sukčiavimo ir pažeidimų, apie kuriuos pranešė kompetentingos ES ir nacionalinės institucijos, skaičius (iš viso 11 218) 2021 m. nelabai pakito, palyginti su 2020 m. (iš viso buvo pranešta apie 11 755 atvejus); atkreipia dėmesį į tai, kad dėl keleto stambių atvejų kai kuriose valstybėse narėse su šiais pažeidimais susijusi suma labai padidėjo – išaugo daugiau nei dvigubai (+121 %), t. y. nuo 1,46 mlrd. EUR 2020 m. iki 3,24 mlrd. EUR 2021 m.; reiškia didelį susirūpinimą dėl padidėjusio sukčiavimo ir pažeidimų masto; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad sukčiavimo ir pažeidimų, apie kuriuos pranešė kompetentingos ES ir nacionalinės institucijos, skaičius (iš viso 11 218) 2021 m. nelabai pakito, palyginti su 2020 m. (iš viso buvo pranešta apie 11 755 atvejus); atkreipia dėmesį į tai, kad dėl keleto stambių atvejų kai kuriose valstybėse narėse su šiais pažeidimais susijusi suma labai padidėjo – išaugo daugiau nei dvigubai (+121 %), t. y. nuo 1,46 mlrd. EUR 2020 m. iki 3,24 mlrd. EUR 2021 m.; reiškia didelį susirūpinimą dėl padidėjusio sukčiavimo ir pažeidimų masto;

| 14. | pripažįsta, kad pagal aptiktų sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičių galima nustatyti tokių pažeidimų aptikimo lygį bei valstybių narių ir Sąjungos įstaigų gebėjimą užkirsti kelią galimam sukčiavimui, tačiau tai nėra tiesioginis sukčiavimo, dėl kurio daromas poveikis Sąjungos biudžetui ar konkrečiai valstybei narei, lygio rodiklis; supranta, kad aptikto pažeidimo, apie kurį buvo pranešta, atveju galima daryti išvadą, kad, siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, buvo imtasi taisomųjų priemonių ir kad atitinkamais atvejais buvo pradėtas baudžiamasis procesas; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad pagal aptiktų sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičių galima nustatyti tokių pažeidimų aptikimo lygį bei valstybių narių ir Sąjungos įstaigų gebėjimą užkirsti kelią galimam sukčiavimui, tačiau tai nėra tiesioginis sukčiavimo, dėl kurio daromas poveikis Sąjungos biudžetui ar konkrečiai valstybei narei, lygio rodiklis; supranta, kad aptikto pažeidimo, apie kurį buvo pranešta, atveju galima daryti išvadą, kad, siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, buvo imtasi taisomųjų priemonių ir kad atitinkamais atvejais buvo pradėtas baudžiamasis procesas;

| 15. | susirūpinęs pažymi, kad didžioji dalis pažeidimų, apie kuriuos pranešama (sukčiavimu laikomi ir sukčiavimu nelaikomi pažeidimai), nustatomi atliekant ex post kontrolę ir kad dėl to praeina daug laiko nuo tada, kai nustatoma, jog buvo padaryti pažeidimai, iki tada, kai apie juos pranešama Komisijai, ir šis laiko tarpsnis vidutiniškai trunka nuo dvejų su puse iki trejų metų; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybės narės nepraneša apie jokius pažeidimus, o tai gali reikšti, kad pastangos juos nustatyti gali būti nepakankamos; |
| --- | --- |

15.

susirūpinęs pažymi, kad didžioji dalis pažeidimų, apie kuriuos pranešama (sukčiavimu laikomi ir sukčiavimu nelaikomi pažeidimai), nustatomi atliekant ex post

| 16. | žino, kad didelė dalis ES išlaidų patiriama daugiamečiais ciklais ir lėšų panaudojimas palaipsniui didėja artėjant programų pabaigai, todėl daugiausia pranešimų apie pažeidimus paprastai gaunama n+2 arba n+3 metais po paskutinių ciklo metų; todėl pažymi, kad lyginant skirtingais metais gautus pranešimus apie pažeidimus negalima atlikti patikimos tikralaikės padėties analizės, o remiantis daugiamete perspektyva iškraipymus būtų galima sumažinti; palankiai vertina metodiką, priimtą siekiant sumažinti šį poveikį, ja vadovaujantis ataskaitinių metų rezultatai lyginami su penkerių metų TNI vidurkiu ir su atitinkamo programavimo laikotarpio išlaidų vidurkiu, išskyrus metines tiesioginės pagalbos ūkininkams ir rinkos rėmimo išlaidas; visgi pabrėžia, kad dėl skirtingų reglamentavimo sistemų, kuriomis reglamentuojami skirtingi programavimo laikotarpiai, palyginimas gali būti neveiksmingas, o atlikta analizė – niekinė; |
| --- | --- |

16.

žino, kad didelė dalis ES išlaidų patiriama daugiamečiais ciklais ir lėšų panaudojimas palaipsniui didėja artėjant programų pabaigai, todėl daugiausia pranešimų apie pažeidimus paprastai gaunama n+2 arba n+3 metais po paskutinių ciklo metų; todėl pažymi, kad lyginant skirtingais metais gautus pranešimus apie pažeidimus negalima atlikti patikimos tikralaikės padėties analizės, o remiantis daugiamete perspektyva iškraipymus būtų galima sumažinti; palankiai vertina metodiką, priimtą siekiant sumažinti šį poveikį, ja vadovaujantis ataskaitinių metų rezultatai lyginami su penkerių metų TNI vidurkiu ir su atitinkamo programavimo laikotarpio išlaidų vidurkiu, išskyrus metines tiesioginės pagalbos ūkininkams ir rinkos rėmimo išlaidas; visgi pabrėžia, kad dėl skirtingų reglamentavimo sistemų, kuriomis reglamentuojami skirtingi programavimo laikotarpiai, palyginimas gali būti neveiksmingas, o atlikta analizė – niekinė;

| 17. | ragina Komisiją vis daugiau dėmesio skirti rimtesnėms problemoms, pvz., tyčiniam manipuliavimui konkurso kriterijais, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam tikrų konkurso dalyvių paraiškoms, korupcijai, susijusiai su konkurso dalyvių atranka, ir apskritai interesų konfliktams, o ne nedidelėms formalioms klaidoms; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją vis daugiau dėmesio skirti rimtesnėms problemoms, pvz., tyčiniam manipuliavimui konkurso kriterijais, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam tikrų konkurso dalyvių paraiškoms, korupcijai, susijusiai su konkurso dalyvių atranka, ir apskritai interesų konfliktams, o ne nedidelėms formalioms klaidoms;

Pagrindinės grėsmės

Pagrindinės grėsmės

| 18. | yra susirūpinęs dėl didėjančios grėsmės ES biudžetui, kurią kelia organizuotas nusikalstamumas, įskaitant mafijos tipo organizacijas ir oligarchines struktūras; supranta, kad organizuotos nusikalstamos grupės bando įsiskverbti į teisėtą ekonomiką ir daro administracinius pažeidimus kriminaliniais metodais, kurie yra žalingesni, sunkiau yra juos ištirti ir imtis taisomųjų priemonių; atkreipia dėmesį į tai, kad jų vis dažniau taikomas modi operandi – pasitelkti aukštos kvalifikacijos tarpininkus, kurie gali vykdyti itin kompleksinį ir sunkiai aptinkamą sukčiavimą ES lėšomis, kai dėl sudėtingos finansų struktūros, kartais padedant mokesčių rojams, dingsta pinigai, todėl lėšas itin sunku atsekti ir susigrąžinti; |
| --- | --- |

18.

yra susirūpinęs dėl didėjančios grėsmės ES biudžetui, kurią kelia organizuotas nusikalstamumas, įskaitant mafijos tipo organizacijas ir oligarchines struktūras; supranta, kad organizuotos nusikalstamos grupės bando įsiskverbti į teisėtą ekonomiką ir daro administracinius pažeidimus kriminaliniais metodais, kurie yra žalingesni, sunkiau yra juos ištirti ir imtis taisomųjų priemonių; atkreipia dėmesį į tai, kad jų vis dažniau taikomas modi operandi

| 19. | pakartoja savo susirūpinimą dėl to, kad pastaraisiais metais oligarchinių grupių paplitimas pasiekė precedento neturintį mastą ir kad oligarchinės sistemos dažnai yra susijusios su plačiai paplitusia korupcija, griežta žiniasklaidos kontrole ir gebėjimu daryti įtaką teisminėms institucijoms ir prokuratūroms taip, kad būtų nuslėpta galima nusikalstama veika ir išvengta baudžiamojo persekiojimo; |
| --- | --- |

19.

pakartoja savo susirūpinimą dėl to, kad pastaraisiais metais oligarchinių grupių paplitimas pasiekė precedento neturintį mastą ir kad oligarchinės sistemos dažnai yra susijusios su plačiai paplitusia korupcija, griežta žiniasklaidos kontrole ir gebėjimu daryti įtaką teisminėms institucijoms ir prokuratūroms taip, kad būtų nuslėpta galima nusikalstama veika ir išvengta baudžiamojo persekiojimo;

| 20. | primena, kad sukčiavimas, dėl kurio daromas poveikis Europos fondų lėšoms, vis dažniau yra tarpvalstybinio pobūdžio, kad nusikalstamos organizacijos naudojasi teisinių sistemų heterogeniškumu vykdydamos nesąžiningą veiką, kenkiančią valstybių narių finansiniams interesams, ir kad ES, laikydamasi SESV nustatytų ribų, privalo įsikišti į kovos su korupcija politiką ir privalo kovoti su korupcija taikydama kovos su korupcija ir jos prevencijos priemones; todėl ragina Komisiją padaryti viską, kas įmanoma, siekiant suderinti valstybių narių baudžiamosios teisės aktus; |
| --- | --- |

20.

primena, kad sukčiavimas, dėl kurio daromas poveikis Europos fondų lėšoms, vis dažniau yra tarpvalstybinio pobūdžio, kad nusikalstamos organizacijos naudojasi teisinių sistemų heterogeniškumu vykdydamos nesąžiningą veiką, kenkiančią valstybių narių finansiniams interesams, ir kad ES, laikydamasi SESV nustatytų ribų, privalo įsikišti į kovos su korupcija politiką ir privalo kovoti su korupcija taikydama kovos su korupcija ir jos prevencijos priemones; todėl ragina Komisiją padaryti viską, kas įmanoma, siekiant suderinti valstybių narių baudžiamosios teisės aktus;

| 21. | primena, kad dėl to, jog daugelyje valstybių narių nėra veiksmingų teisės aktų ir nesiimama veiksmų siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu, atsiranda palankios sąlygos vis vykdyti dažniau tarpvalstybinio pobūdžio veiklą įvairiose srityse kenkiant Sąjungos finansiniams interesams; todėl pakartoja savo ankstesnius raginimus persvarstyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (15) ir savo poziciją dėl būtinybės nustatyti naują bendrą organizuoto nusikalstamumo apibrėžtį, kuri atitiktų naujausius pokyčius ir kurioje būtų atsižvelgiama į tai, kad nusikalstamos grupuotės naudoja smurtą, korupciją ar bauginimą siekdamos įgyti ekonominės veiklos ar viešųjų pirkimų kontrolę arba daryti poveikį demokratiniam procesui; ragina Komisiją skatinti dalytis ES šalių, naudojančių pažangias kovos su organizuotu nusikalstamumu reglamentavimo sistemas, gerosios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

21.

primena, kad dėl to, jog daugelyje valstybių narių nėra veiksmingų teisės aktų ir nesiimama veiksmų siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu, atsiranda palankios sąlygos vis vykdyti dažniau tarpvalstybinio pobūdžio veiklą įvairiose srityse kenkiant Sąjungos finansiniams interesams; todėl pakartoja savo ankstesnius raginimus persvarstyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (15

| 22. | pabrėžia, kad nacionalinių teisėsaugos institucijų, taip pat tokių institucijų ir atitinkamų ES agentūrų bei įstaigų laiku vykdomas bendradarbiavimas yra esminis veiksmingo atsako į tarpvalstybinius nusikaltimus elementas norint apsaugoti ES finansinius interesus; pritaria tam, kad vykdant šį bendradarbiavimą ir užtikrinant atsaką būtų dedamos pastangos plėtoti bendrą kovos su nusikalstamumu, susijusiu su mafija, politiką ir sekti atsargiausių ir labiausiai šioje srityje patyrusių šalių pavyzdžiu; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad nacionalinių teisėsaugos institucijų, taip pat tokių institucijų ir atitinkamų ES agentūrų bei įstaigų laiku vykdomas bendradarbiavimas yra esminis veiksmingo atsako į tarpvalstybinius nusikaltimus elementas norint apsaugoti ES finansinius interesus; pritaria tam, kad vykdant šį bendradarbiavimą ir užtikrinant atsaką būtų dedamos pastangos plėtoti bendrą kovos su nusikalstamumu, susijusiu su mafija, politiką ir sekti atsargiausių ir labiausiai šioje srityje patyrusių šalių pavyzdžiu;

| 23. | pabrėžia, kad korupcija, visų pirma aukšto lygio korupcija, įskaitant korupciją ES institucijose, yra ypač sunkus nusikaltimas, kuris gali būti tarpvalstybinio pobūdžio ir dėl kurio daromas neigiamas poveikis Sąjungos finansiniams interesams ir visai ES ekonomikai, kyla didelė grėsmė demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principams visoje Europoje ir kenkiama piliečių pasitikėjimui ES ir valstybių narių demokratinėmis institucijomis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad korupcija, visų pirma aukšto lygio korupcija, įskaitant korupciją ES institucijose, yra ypač sunkus nusikaltimas, kuris gali būti tarpvalstybinio pobūdžio ir dėl kurio daromas neigiamas poveikis Sąjungos finansiniams interesams ir visai ES ekonomikai, kyla didelė grėsmė demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principams visoje Europoje ir kenkiama piliečių pasitikėjimui ES ir valstybių narių demokratinėmis institucijomis;

| 24. | yra pasibaisėjęs tuo, kad mažiausiai dvi ES nepriklausančios šalys galėjo aukščiausiu lygiu vykdyti korupcijos veiksmus ir daryti nederamą poveikį Europos Parlamento nariams, todėl 2022 m. gruodžio mėn. Belgijos valdžios institucijos atliko nusikalstamų veikų tyrimus; pabrėžia, kad tokie veiksmai kelia grėsmę demokratinio atstovavimo piliečiams principui ES sprendimų priėmimo procese ir kenkia piliečių pasitikėjimui ES institucijomis; atsižvelgdamas į tai, reikalauja, kad Komisija kuo greičiau pateiktų tarpinstitucinio susitarimo projektą dėl ES etikos organo, kuriam būtų suteiktas būtinas nepriklausomumas ir teisė atlikti savarankiškus tyrimus, įsteigimo, kaip Parlamentas reikalauja nuo 2021 m. rugsėjo mėn., kad būtų pašalinti dabartinės sistemos trūkumai; |
| --- | --- |

24.

yra pasibaisėjęs tuo, kad mažiausiai dvi ES nepriklausančios šalys galėjo aukščiausiu lygiu vykdyti korupcijos veiksmus ir daryti nederamą poveikį Europos Parlamento nariams, todėl 2022 m. gruodžio mėn. Belgijos valdžios institucijos atliko nusikalstamų veikų tyrimus; pabrėžia, kad tokie veiksmai kelia grėsmę demokratinio atstovavimo piliečiams principui ES sprendimų priėmimo procese ir kenkia piliečių pasitikėjimui ES institucijomis; atsižvelgdamas į tai, reikalauja, kad Komisija kuo greičiau pateiktų tarpinstitucinio susitarimo projektą dėl ES etikos organo, kuriam būtų suteiktas būtinas nepriklausomumas ir teisė atlikti savarankiškus tyrimus, įsteigimo, kaip Parlamentas reikalauja nuo 2021 m. rugsėjo mėn., kad būtų pašalinti dabartinės sistemos trūkumai;

| 25. | mano, kad būtina persvarstyti Tarnybos nuostatus, ypač jų 22c straipsnį, siekiant jį suderinti su Direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (16) (Pranešėjų apsaugos direktyva); ragina Biurą tuo tarpu nedelsiant persvarstyti Parlamento vidaus taisykles, kuriomis įgyvendinamas Tarnybos nuostatų 22c straipsnis, kad jos atitiktų Pranešėjų apsaugos direktyvoje numatytas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina persvarstyti Tarnybos nuostatus, ypač jų 22c straipsnį, siekiant jį suderinti su Direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (16

| 26. | ragina Komisiją parengti metinę ataskaitą dėl korupcijos panašiu būdu, kaip rengiama ataskaita dėl sukčiavimo, siekiant pateikti išsamią metodų, procedūrų ir priemonių, kurias valstybės narės naudoja kovodamos su korupcija, analizę ir padėti įvertinti sritis, kuriose kyla didžiausia rizika, taip sudarant sąlygas vykdyti tikslingesnius veiksmus tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją parengti metinę ataskaitą dėl korupcijos panašiu būdu, kaip rengiama ataskaita dėl sukčiavimo, siekiant pateikti išsamią metodų, procedūrų ir priemonių, kurias valstybės narės naudoja kovodamos su korupcija, analizę ir padėti įvertinti sritis, kuriose kyla didžiausia rizika, taip sudarant sąlygas vykdyti tikslingesnius veiksmus tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis;

| 27. | pabrėžia Europos prokuratūros, ES bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto), Europolo ir OLAF vaidmenį kovojant su korupcija; ragina toliau stiprinti Europos prokuratūros ir OLAF pajėgumus ir bendradarbiavimą; ragina nustatyti bendras kovos su korupcija taisykles, taikomas Europos Parlamento nariams ir ES įstaigų darbuotojams; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia Europos prokuratūros, ES bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto), Europolo ir OLAF vaidmenį kovojant su korupcija; ragina toliau stiprinti Europos prokuratūros ir OLAF pajėgumus ir bendradarbiavimą; ragina nustatyti bendras kovos su korupcija taisykles, taikomas Europos Parlamento nariams ir ES įstaigų darbuotojams;

| 28. | pabrėžia, kad, siekdama veiksmingai kovoti su korupcija ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, Komisija, kitos ES institucijos ir įstaigos turėtų laikytis nuoseklaus požiūrio į skaidrumą, nesuderinamumo atvejus, neteisėtą lobistinę veiklą, „sukamųjų durų“ situacijas ir interesų konfliktus ir kartu stiprinti vidaus kontrolės mechanizmus; ragina ES institucijas skubiai patvirtinti priemones, pagal kurias ES vyresniesiems pareigūnams ir buvusiems Europos Parlamento nariams būtų nustatytas minimalus veiklos pertraukos laikotarpis, siekiant išvengti „sukamųjų durų“ reiškinio; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad, siekdama veiksmingai kovoti su korupcija ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, Komisija, kitos ES institucijos ir įstaigos turėtų laikytis nuoseklaus požiūrio į skaidrumą, nesuderinamumo atvejus, neteisėtą lobistinę veiklą, „sukamųjų durų“ situacijas ir interesų konfliktus ir kartu stiprinti vidaus kontrolės mechanizmus; ragina ES institucijas skubiai patvirtinti priemones, pagal kurias ES vyresniesiems pareigūnams ir buvusiems Europos Parlamento nariams būtų nustatytas minimalus veiklos pertraukos laikotarpis, siekiant išvengti „sukamųjų durų“ reiškinio;

| 29. | primena, kad silpnėjant institucijų, atsakingų už finansų stebėseną ir kontrolę tam tikrose valstybėse narėse, nepriklausomumui daroma didelė žala Sąjungos finansiniams interesams ir kyla grėsmė teisinei valstybei; |
| --- | --- |

29.

primena, kad silpnėjant institucijų, atsakingų už finansų stebėseną ir kontrolę tam tikrose valstybėse narėse, nepriklausomumui daroma didelė žala Sąjungos finansiniams interesams ir kyla grėsmė teisinei valstybei;

| 30. | mano, kad sustiprinus ir nuosekliai vykdant žurnalistų ir pranešėjų apie pažeidimus apsaugą visoje Sąjungoje padedama nustatyti korupcijos atvejus ir neleisti išplisti nebaudžiamumo, tylėjimo ir konspiracijos subkultūrai ir kad šioje srityje reikėtų imtis daugiau veiksmų; atkreipia dėmesį į svarbų žiniasklaidos ir tiriančiųjų žurnalistų vaidmenį kovojant su korupcija; |
| --- | --- |

30.

mano, kad sustiprinus ir nuosekliai vykdant žurnalistų ir pranešėjų apie pažeidimus apsaugą visoje Sąjungoje padedama nustatyti korupcijos atvejus ir neleisti išplisti nebaudžiamumo, tylėjimo ir konspiracijos subkultūrai ir kad šioje srityje reikėtų imtis daugiau veiksmų; atkreipia dėmesį į svarbų žiniasklaidos ir tiriančiųjų žurnalistų vaidmenį kovojant su korupcija;

| 31. | laikosi nuomonės, kad įmonės ir organizacijos, kurių nuosavybės struktūroje yra lengvatinio apmokestinimo bendrovių ir organizacijų, neturėtų naudotis ES lėšomis; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad įmonės ir organizacijos, kurių nuosavybės struktūroje yra lengvatinio apmokestinimo bendrovių ir organizacijų, neturėtų naudotis ES lėšomis;

Pajamos

Pajamos

| 32. | pažymi, kad 2021 m. su TNI susijusių pažeidimų skaičius, palyginti su penkerių metų vidurkiu išliko nepakitęs, bet su sukčiavimu laikomais pažeidimais susijusios sumos padidėjo 32 %, su sukčiavimu nelaikomais pažeidimais – 13 %; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad 2021 m. su TNI susijusių pažeidimų skaičius, palyginti su penkerių metų vidurkiu išliko nepakitęs, bet su sukčiavimu laikomais pažeidimais susijusios sumos padidėjo 32 %, su sukčiavimu nelaikomais pažeidimais – 13 %;

| 33. | pažymi, kad kovos su sukčiavimu tarnybų atliekami patikrinimai ir tikrinimai po prekių išleidimo buvo sėkmingiausios atitinkamai sukčiavimu laikomų ir sukčiavimu nelaikomų pažeidimų aptikimo priemonės, ir kad dažniausiai naudojami modi operandi buvo susiję su per mažos vertės nustatymu, neteisingai nurodoma kilme, klaidingais prekių aprašymais ir kontrabanda; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad kovos su sukčiavimu tarnybų atliekami patikrinimai ir tikrinimai po prekių išleidimo buvo sėkmingiausios atitinkamai sukčiavimu laikomų ir sukčiavimu nelaikomų pažeidimų aptikimo priemonės, ir kad dažniausiai naudojami modi operandi

| 34. | pažymi, kad daugiausia pažeidimų atvejų ir toliau buvo susiję su prekėmis, kurių kilmės šalis – Kinija; pabrėžia, kad keletas tirtų atvejų, susijusių su iš Kinijos siunčiamais produktais, yra problemų, kylančių ryšium su Kinijos iniciatyva „Viena juosta, vienas kelias“, pavyzdys; yra susirūpinęs dėl pasikartojančių prekybos apsaugos priemonių perėmimo ir vengimo atvejų ir dėl to, kad juos sunku aptikti; ragina Komisiją imtis atsakomųjų priemonių ir intensyviai jas taikyti kovojant su nesąžininga prekyba; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad daugiausia pažeidimų atvejų ir toliau buvo susiję su prekėmis, kurių kilmės šalis – Kinija; pabrėžia, kad keletas tirtų atvejų, susijusių su iš Kinijos siunčiamais produktais, yra problemų, kylančių ryšium su Kinijos iniciatyva „Viena juosta, vienas kelias“, pavyzdys; yra susirūpinęs dėl pasikartojančių prekybos apsaugos priemonių perėmimo ir vengimo atvejų ir dėl to, kad juos sunku aptikti; ragina Komisiją imtis atsakomųjų priemonių ir intensyviai jas taikyti kovojant su nesąžininga prekyba;

| 35. | ragina ES ir valstybes nares suvienyti jėgas kovojant su dingusio prekiautojo sukčiavimu PVM Bendrijos viduje, dėl kurio, Europolo duomenimis, kasmet prarandama 50 mlrd. EUR arba iki 27 proc. metinio ES biudžeto; mano, kad ši priemonė gerokai padidintų ES politikai skirtus išteklius ir sumažintų metinius valstybių narių įnašus į ES biudžetą; |
| --- | --- |

35.

ragina ES ir valstybes nares suvienyti jėgas kovojant su dingusio prekiautojo sukčiavimu PVM Bendrijos viduje, dėl kurio, Europolo duomenimis, kasmet prarandama 50 mlrd. EUR arba iki 27 proc. metinio ES biudžeto; mano, kad ši priemonė gerokai padidintų ES politikai skirtus išteklius ir sumažintų metinius valstybių narių įnašus į ES biudžetą;

| 36. | pabrėžia, kad PVM atotrūkį lemia keli veiksniai, kurie kiekvienoje valstybėje narėje gali būti skirtingi, kaip antai nepakankami ištekliai, ribotas mokesčių institucijų skaitmeninis efektyvumas arba teisėkūros spragos, dėl kurių daromas poveikis kontrolės priemonių, taikomų kovojant su mokesčių slėpimu ir vengimu, veiksmingumui; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms stiprinti administracinį bendradarbiavimą, grindžiamą „Eurofisc“ narių bendradarbiavimo modeliu ir daugiašale perspėjimo sistema, skirta kovai su sukčiavimu PVM, kad būtų galima greitai aptikti karuselinio sukčiavimo atvejus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad PVM atotrūkį lemia keli veiksniai, kurie kiekvienoje valstybėje narėje gali būti skirtingi, kaip antai nepakankami ištekliai, ribotas mokesčių institucijų skaitmeninis efektyvumas arba teisėkūros spragos, dėl kurių daromas poveikis kontrolės priemonių, taikomų kovojant su mokesčių slėpimu ir vengimu, veiksmingumui; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms stiprinti administracinį bendradarbiavimą, grindžiamą „Eurofisc“ narių bendradarbiavimo modeliu ir daugiašale perspėjimo sistema, skirta kovai su sukčiavimu PVM, kad būtų galima greitai aptikti karuselinio sukčiavimo atvejus;

| 37. | pabrėžia, kad Europos prokuratūrai suteikti įgaliojimai tirti sunkius nusikaltimus, nukreiptus prieš bendrą PVM sistemą, kai jie susiję su dviejų ar daugiau valstybių narių teritorija ir dėl kurių bendrai patirti nuostoliai siekia ne mažiau kaip 10 mln. EUR, ir kad ji, veikdama kaip viena tarpvalstybinė prokuratūra, užtikrina precedento neturintį veiksmingumą kovojant su sukčiavimu PVM; pažymi, kad 2021 m. Europos prokuratūra ištyrė 91 tokį atvejį ir apskaičiuota, kad dėl jų buvo patirta 2,5 mlrd. EUR nuostolių; palankiai vertina 2022 m. rugsėjo 16 d. paskelbtą antrąją Komisijos ataskaitą dėl FIA direktyvos įgyvendinimo (COM(2022)0466), kurioje taip pat daug dėmesio skiriama 10 mln. EUR PVM ribos tinkamumui; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad Europos prokuratūrai suteikti įgaliojimai tirti sunkius nusikaltimus, nukreiptus prieš bendrą PVM sistemą, kai jie susiję su dviejų ar daugiau valstybių narių teritorija ir dėl kurių bendrai patirti nuostoliai siekia ne mažiau kaip 10 mln. EUR, ir kad ji, veikdama kaip viena tarpvalstybinė prokuratūra, užtikrina precedento neturintį veiksmingumą kovojant su sukčiavimu PVM; pažymi, kad 2021 m. Europos prokuratūra ištyrė 91 tokį atvejį ir apskaičiuota, kad dėl jų buvo patirta 2,5 mlrd. EUR nuostolių; palankiai vertina 2022 m. rugsėjo 16 d. paskelbtą antrąją Komisijos ataskaitą dėl FIA direktyvos įgyvendinimo (COM(2022)0466), kurioje taip pat daug dėmesio skiriama 10 mln. EUR PVM ribos tinkamumui;

Išlaidos

Išlaidos

| 38. | pažymi, kad, remiantis 2021 m. FIA ataskaita, išlaidų kontrolės ir audito lygis išliko aukštas, nepaisant lankstumo priemonių, nustatytų atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos krizę, ir kad priemonės, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti riziką, kylančią dėl su pandemija susijusių audito ir kontrolės suvaržymų, buvo patikimos ir veiksmingos; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad, remiantis 2021 m. FIA ataskaita, išlaidų kontrolės ir audito lygis išliko aukštas, nepaisant lankstumo priemonių, nustatytų atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos krizę, ir kad priemonės, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti riziką, kylančią dėl su pandemija susijusių audito ir kontrolės suvaržymų, buvo patikimos ir veiksmingos;

| 39. | prašo Komisijos paskelbti audito ataskaitas ir išvadas iki įgyvendinimo laikotarpio, kuris gali užtrukti kelerius metus, pabaigos; mano, kad visuomenė turi teisę žinoti, kokių veiksmų valstybės narės turi imtis, kad apsaugotų ES biudžetą; |
| --- | --- |

39.

prašo Komisijos paskelbti audito ataskaitas ir išvadas iki įgyvendinimo laikotarpio, kuris gali užtrukti kelerius metus, pabaigos; mano, kad visuomenė turi teisę žinoti, kokių veiksmų valstybės narės turi imtis, kad apsaugotų ES biudžetą;

| 40. | pažymi, kad remiantis 2021 m. FIA atskaitos analize patvirtinta, jog žemės ūkio srityje sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešta, skaičius, palyginti su išmokamoms tiesioginėms išmokoms, buvo labai mažas, o didžiausias jis buvo vaisių ir daržovių sektoriaus rinkos priemonių, susijusių su žemės ūkio produktų pardavimo skatinimu, srityje; vis dėlto pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu palaipsniui padaugėjo sukčiavimu laikomų pažeidimų kaimo plėtros srityje; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad remiantis 2021 m. FIA atskaitos analize patvirtinta, jog žemės ūkio srityje sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešta, skaičius, palyginti su išmokamoms tiesioginėms išmokoms, buvo labai mažas, o didžiausias jis buvo vaisių ir daržovių sektoriaus rinkos priemonių, susijusių su žemės ūkio produktų pardavimo skatinimu, srityje; vis dėlto pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu palaipsniui padaugėjo sukčiavimu laikomų pažeidimų kaimo plėtros srityje;

| 41. | pabrėžia, kad reikia griežtai taikyti naują socialinių sąlygų mechanizmą, nustatytą vykdant naujausią bendros žemės ūkio politikos reformą, pagal kurią subsidijos susietos su darbo ir užimtumo standartais; primena, kad šis naujas mechanizmas yra labai svarbus siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, ir prašo, kad tiek valstybės narės, tiek Komisija šioje srityje imtųsi atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikia griežtai taikyti naują socialinių sąlygų mechanizmą, nustatytą vykdant naujausią bendros žemės ūkio politikos reformą, pagal kurią subsidijos susietos su darbo ir užimtumo standartais; primena, kad šis naujas mechanizmas yra labai svarbus siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, ir prašo, kad tiek valstybės narės, tiek Komisija šioje srityje imtųsi atitinkamų priemonių;

| 42. | pažymi, kad sanglaudos politikai įgyvendinti skirtų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) atveju sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, skaičius išliko toks pat, kaip ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, o sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičius sumažėjo; susirūpinęs pažymi, kad 2021 m. finansinės sumos, susijusios su sukčiavimu laikomais pažeidimais sanglaudos politikos srityje, palyginti su penkerių metų vidurkiu 2017–2021 m., padidėjo 186 proc.; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad sanglaudos politikai įgyvendinti skirtų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) atveju sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, skaičius išliko toks pat, kaip ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, o sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičius sumažėjo; susirūpinęs pažymi, kad 2021 m. finansinės sumos, susijusios su sukčiavimu laikomais pažeidimais sanglaudos politikos srityje, palyginti su penkerių metų vidurkiu 2017–2021 m., padidėjo 186 proc.;

| 43. | susirūpinęs pažymi, kad ESI fondų atveju dauguma sukčiavimu laikomų etikos ir sąžiningumo pažeidimų buvo susiję su interesų konfliktais, ir pabrėžia, kad svarbu, jog Komisija ragintų visas valstybes nares užtikrinti, kad būtų taikomos griežtos taisyklės, skirtos kovai su interesų konfliktais; |
| --- | --- |

43.

susirūpinęs pažymi, kad ESI fondų atveju dauguma sukčiavimu laikomų etikos ir sąžiningumo pažeidimų buvo susiję su interesų konfliktais, ir pabrėžia, kad svarbu, jog Komisija ragintų visas valstybes nares užtikrinti, kad būtų taikomos griežtos taisyklės, skirtos kovai su interesų konfliktais;

| 44. | ragina Komisiją skubiai užtikrinti, kad būtų įgyvendintas Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (17) (Finansinis reglamentas) 61 straipsnis dėl interesų konfliktų, pagal kurį kuriuo visiems su biudžeto vykdymu susijusiems asmenims ar nacionalinėms valdžios institucijoms draudžiama imtis bet kokių veiksmų, dėl kurių gali kilti jų interesų ir Sąjungos interesų konfliktas; mano, kad būtina, jog Komisija įvertintų praktinį 61 straipsnio nuostatų poveikį ir apsvarstytų galimus tolesnius veiksmus; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją skubiai užtikrinti, kad būtų įgyvendintas Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (17

| 45. | pažymi, kad ESI fondų atvejais dažniausiai nurodomi viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimai buvo sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, tačiau ištyrus tuos atvejus nustatyta, kad tik 4 % iš jų atvejais buvo sukčiaujama; mano, kad pasiekus didesnį viešųjų pirkimų skaidrumą būtų galima užtikrinti patikimesnį išteklių valdymą; laikosi nuomonės, kad sumažinus pavienių pasiūlymų skaičių jiems skiriant daug dėmesio per ex post kontrolę, skatinant diegti elektronines viešųjų pirkimų sistemas ir organizuojant labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių mokymus viešųjų pirkimų klausimais būtų galima paskatinti aktyvumą ir palengvinti viešo tikrinimo ir kontrolės procesus, padidinti konkurenciją viešųjų pirkimų srityje, sudaryti sąlygas efektyviau naudoti ES lėšas vykdant viešuosius pirkimus ir kartu sumažinti sukčiavimo ir pažeidimų riziką; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad ESI fondų atvejais dažniausiai nurodomi viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimai buvo sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, tačiau ištyrus tuos atvejus nustatyta, kad tik 4 % iš jų atvejais buvo sukčiaujama; mano, kad pasiekus didesnį viešųjų pirkimų skaidrumą būtų galima užtikrinti patikimesnį išteklių valdymą; laikosi nuomonės, kad sumažinus pavienių pasiūlymų skaičių jiems skiriant daug dėmesio per ex post

| 46. | pažymi, kad pažeidimų analizėje atkreipiamas dėmesys į riziką, susijusią su žaliąja pertvarka ir su investicijomis į energijos vartojimo efektyvumą, geriamojo vandens tiekimą, atliekų tvarkymą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją (ypač saulės energiją), ir rizikos prevenciją; pažymi, kad su skaitmenine pertvarka susijusi rizika sietina su mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtomis paslaugomis ir taikomosiomis programomis, kalbant apie pažeidimų skaičių, taip pat su e. valdžios paslaugomis ir taikomosiomis programomis, kalbant apie atitinkamas finansines sumas; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad pažeidimų analizėje atkreipiamas dėmesys į riziką, susijusią su žaliąja pertvarka ir su investicijomis į energijos vartojimo efektyvumą, geriamojo vandens tiekimą, atliekų tvarkymą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją (ypač saulės energiją), ir rizikos prevenciją; pažymi, kad su skaitmenine pertvarka susijusi rizika sietina su mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtomis paslaugomis ir taikomosiomis programomis, kalbant apie pažeidimų skaičių, taip pat su e. valdžios paslaugomis ir taikomosiomis programomis, kalbant apie atitinkamas finansines sumas;

| 47. | ragina visas valstybes nares išlaikyti aukštą neatidėliotinų išlaidų patikrų ir stebėsenos lygį ir, kai ex post kontrolė atliekama skubių procedūrų atveju, įvertinti kiekvieną konkretų ypatingos skubos viešųjų pirkimai atvejį; ragina valstybes nares pagaliau užbaigti perėjimą prie e. viešojo pirkimo procesų; |
| --- | --- |

47.

ragina visas valstybes nares išlaikyti aukštą neatidėliotinų išlaidų patikrų ir stebėsenos lygį ir, kai ex post

| 48. | pažymi, kad tiesioginio valdymo atveju aptiktų sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius nuo 2016 m. sumažėjo ir kad, nepaisant nežymaus padidėjimo 2021 m., pastaruosius ketverius metus šis skaičius išliko stabilus, o sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičius ir toliau mažėjo ir 2021 m. jis buvo mažiausias tiek kalbant apie bylų skaičių, tiek apie atitinkamas sumas; džiaugdamas pažymi, kad atgavimo šioje srityje rodiklis tebėra teigiamas; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad tiesioginio valdymo atveju aptiktų sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius nuo 2016 m. sumažėjo ir kad, nepaisant nežymaus padidėjimo 2021 m., pastaruosius ketverius metus šis skaičius išliko stabilus, o sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičius ir toliau mažėjo ir 2021 m. jis buvo mažiausias tiek kalbant apie bylų skaičių, tiek apie atitinkamas sumas; džiaugdamas pažymi, kad atgavimo šioje srityje rodiklis tebėra teigiamas;

| 49. | primena, kad valdant viešąsias lėšas labai svarbus vaidmuo tenka skaidrumui, nes skaidrumas yra ir atgrasymo priemonė, ir padeda didinti piliečių pasitikėjimą; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant padidinti lėšų naudojimo skaidrumą, įskaitant informaciją apie galutinius naudos gavėjus; |
| --- | --- |

49.

primena, kad valdant viešąsias lėšas labai svarbus vaidmuo tenka skaidrumui, nes skaidrumas yra ir atgrasymo priemonė, ir padeda didinti piliečių pasitikėjimą; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant padidinti lėšų naudojimo skaidrumą, įskaitant informaciją apie galutinius naudos gavėjus;

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad rizikos analizė vis dar nežymiai prisideda prie sukčiavimo nustatymo; pažymi svarbų ir didėjantį pilietinės visuomenės pateikiamos informacijos, įskaitant žiniasklaidoje paskelbtą informaciją, vaidmenį šioje srityje; pabrėžia, kad svarbu apsaugoti šiuos vertingus informacijos šaltinius, kuriems dažnai grasinama ir kurie net rizikuoja savo gyvybėmis; ragina Komisiją kuo greičiau priimti teisės aktus dėl strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP), kurie dažnai naudojami siekiant užtildyti žmones, pranešančius apie sukčiavimą ir pažeidimus, kaip anksčiau prašė Parlamentas savo 2021 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje „Demokratijos ir žiniasklaidos laisvės bei pliuralizmo stiprinimas ES: netinkamas civilinės ir baudžiamosios teisės veiksmų naudojimas siekiant užtildyti žurnalistus, NVO ir pilietinę visuomenę“ (18); |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį į tai, kad rizikos analizė vis dar nežymiai prisideda prie sukčiavimo nustatymo; pažymi svarbų ir didėjantį pilietinės visuomenės pateikiamos informacijos, įskaitant žiniasklaidoje paskelbtą informaciją, vaidmenį šioje srityje; pabrėžia, kad svarbu apsaugoti šiuos vertingus informacijos šaltinius, kuriems dažnai grasinama ir kurie net rizikuoja savo gyvybėmis; ragina Komisiją kuo greičiau priimti teisės aktus dėl strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP), kurie dažnai naudojami siekiant užtildyti žmones, pranešančius apie sukčiavimą ir pažeidimus, kaip anksčiau prašė Parlamentas savo 2021 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje „Demokratijos ir žiniasklaidos laisvės bei pliuralizmo stiprinimas ES: netinkamas civilinės ir baudžiamosios teisės veiksmų naudojimas siekiant užtildyti žurnalistus, NVO ir pilietinę visuomenę“ (18

| 51. | mano, kad skatinant, kad padedant pilietinei visuomenei būtų vykdoma viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo stebėsena, sąžiningumo paktais galima padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir gerą valdymą; ragina Komisiją skatinti naudoti šią priemonę ir taip pat skatinti ją naudoti 2021–2027 m. programose, kurios šiuo metu rengiamos ir vertinamos, ir teikti paramą ir gaires valstybėms narėms, kad jos galėtų palaipsniui įtraukti jas į šias programas; |
| --- | --- |

51.

mano, kad skatinant, kad padedant pilietinei visuomenei būtų vykdoma viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo stebėsena, sąžiningumo paktais galima padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir gerą valdymą; ragina Komisiją skatinti naudoti šią priemonę ir taip pat skatinti ją naudoti 2021–2027 m. programose, kurios šiuo metu rengiamos ir vertinamos, ir teikti paramą ir gaires valstybėms narėms, kad jos galėtų palaipsniui įtraukti jas į šias programas;

| 52. | pažymi, kad nepaisant atvejų, apie kuriuos pranešama, skaičiaus, įtariamo sukčiavimo bylų, kuriose nebuvo priimtas apkaltinamasis nuosprendis, dalis išlieka didelė, o bylų, kuriose nustatomas sukčiavimas, dalis yra nedidelė, ir tai rodo, kad reikia skirti daugiau pastangų tokių atvejų tyrimui ir baudžiamojo persekiojimo už juos vykdymui; pažymi, kad vidutinis kaltinamų, pagrįstų OLAF rekomendacijomis valstybėms narėms, koeficientas 2017–2021 m. laikotarpiu sumažėjo tik iki 35 proc.; prašo OLAF ir Komisijos sistemingai imtis tolesnių veiksmų su valstybėmis narėmis siekiant išsiaiškinti, kodėl dėl pateiktų rekomendacijų nebuvo pradėti teismo procesai; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad nepaisant atvejų, apie kuriuos pranešama, skaičiaus, įtariamo sukčiavimo bylų, kuriose nebuvo priimtas apkaltinamasis nuosprendis, dalis išlieka didelė, o bylų, kuriose nustatomas sukčiavimas, dalis yra nedidelė, ir tai rodo, kad reikia skirti daugiau pastangų tokių atvejų tyrimui ir baudžiamojo persekiojimo už juos vykdymui; pažymi, kad vidutinis kaltinamų, pagrįstų OLAF rekomendacijomis valstybėms narėms, koeficientas 2017–2021 m. laikotarpiu sumažėjo tik iki 35 proc.; prašo OLAF ir Komisijos sistemingai imtis tolesnių veiksmų su valstybėmis narėmis siekiant išsiaiškinti, kodėl dėl pateiktų rekomendacijų nebuvo pradėti teismo procesai;

| 53. | pabrėžia, kad būtina spręsti informacijos apie įmonių arba įmonių grupių savininkus ir jų nuosavybės struktūrą trūkumo problemą, siekiant, kad šiuo metu vykdomas lėšų paskirstymo procesas taptų skaidresnis ir būtų padėta užtikrinti žymiai efektyvesnį pažeidimų nustatymą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad būtina spręsti informacijos apie įmonių arba įmonių grupių savininkus ir jų nuosavybės struktūrą trūkumo problemą, siekiant, kad šiuo metu vykdomas lėšų paskirstymo procesas taptų skaidresnis ir būtų padėta užtikrinti žymiai efektyvesnį pažeidimų nustatymą;

| 54. | prašo, kad valstybės narės rinktų duomenis apie galutinius lėšų gavėjus ir paprašius pateiktų šiuos duomenis; |
| --- | --- |

54.

prašo, kad valstybės narės rinktų duomenis apie galutinius lėšų gavėjus ir paprašius pateiktų šiuos duomenis;

IT parama

IT parama

| 55. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl privalomo vienos integruotos IT sistemos naudojimo duomenų gavybai ir rizikos įverčių nustatymui, pasiūlymą išplėsti ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos (EDES) taikymo sritį ir veiksmingumą ir pasiūlymą dėl geresnio skaitmeninimo ir technologijų naudojimo siekiant padidinti kontrolės ir audito veiksmingumą ir kokybę; mano, kad šiomis priemonėmis būtų sustiprintas atsakas į padidėjusią sunkių pažeidimų riziką, atsiradusią po to, kai dėl ypatingų situacijų buvo skubiai skirtas finansavimas; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl privalomo vienos integruotos IT sistemos naudojimo duomenų gavybai ir rizikos įverčių nustatymui, pasiūlymą išplėsti ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos (EDES) taikymo sritį ir veiksmingumą ir pasiūlymą dėl geresnio skaitmeninimo ir technologijų naudojimo siekiant padidinti kontrolės ir audito veiksmingumą ir kokybę; mano, kad šiomis priemonėmis būtų sustiprintas atsakas į padidėjusią sunkių pažeidimų riziką, atsiradusią po to, kai dėl ypatingų situacijų buvo skubiai skirtas finansavimas;

| 56. | pabrėžia, kad EDES, kaip ES juodasis sąrašas, turi didžiulį potencialą signalizuoti apie žmones ir įmones, kurie pasisavina ES lėšas; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą (19) pakeisti Finansinį reglamentą siekiant sustiprinti EDES naudojimą ne tik tiesioginio valdymo, bet ir netiesioginio bei pasidalijamojo valdymo srityse; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad EDES, kaip ES juodasis sąrašas, turi didžiulį potencialą signalizuoti apie žmones ir įmones, kurie pasisavina ES lėšas; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą (19

| 57. | pabrėžia, kad reikia kuo greičiau nustatyti privalomą bendros integruotos IT sistemos naudojimą, nelaukiant kitos DFP, kaip nurodyta ir 2022 m. spalio 27 d. Audito Rūmų nuomonėje 06/2022 (20); |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad reikia kuo greičiau nustatyti privalomą bendros integruotos IT sistemos naudojimą, nelaukiant kitos DFP, kaip nurodyta ir 2022 m. spalio 27 d. Audito Rūmų nuomonėje 06/2022 (20

| 58. | palankiai vertina nuolatinę Komisijos paramą valstybėms narėms pagal struktūrinių reformų rėmimo programą ir techninės paramos priemonę; pritaria projekto CORE, kuriuo siekiama sukurti korupcijos rizikos viešųjų pirkimų srityje pandemijos laikotarpiu vertinimo tvarką ir pagerinti ankstyvąjį korupcijos rizikos nustatymą, finansavimui; |
| --- | --- |

58.

palankiai vertina nuolatinę Komisijos paramą valstybėms narėms pagal struktūrinių reformų rėmimo programą ir techninės paramos priemonę; pritaria projekto CORE, kuriuo siekiama sukurti korupcijos rizikos viešųjų pirkimų srityje pandemijos laikotarpiu vertinimo tvarką ir pagerinti ankstyvąjį korupcijos rizikos nustatymą, finansavimui;

| 59. | palankiai vertina Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamojo komiteto priimtą sprendimą sudaryti ekspertų grupę, veiksiančią IT priemonių naudojimo siekiant apsaugoti EGADP išteklius srityje; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamojo komiteto priimtą sprendimą sudaryti ekspertų grupę, veiksiančią IT priemonių naudojimo siekiant apsaugoti EGADP išteklius srityje;

| 60. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę naudoti dirbtinį intelektą siekiant apsaugoti ES finansinius interesus; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę naudoti dirbtinį intelektą siekiant apsaugoti ES finansinius interesus;

ES kovos su sukčiavimu struktūros vidaus komponentai (OLAF, Europos prokuratūra, Europolas, Eurojustas, Komisija, Europos Audito Rūmai r EIB)

ES kovos su sukčiavimu struktūros vidaus komponentai (OLAF, Europos prokuratūra, Europolas, Eurojustas, Komisija, Europos Audito Rūmai r EIB)

| 61. | pabrėžia, kad ES kovos su sukčiavimu struktūra yra sudėtinė institucinė, kelių lygmenų bendradarbiavimo tinklu grindžiama struktūra, skirta aptikti sukčiavimo atvejus ir kitus nusižengimus, kenkiančius ES finansiniams interesams, ir su jais kovoti: pirmasis lygmuo grindžiamas horizontaliuoju ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų bendradarbiavimu, o kiti lygmenys grindžiami vertikaliaisiais ES ir nacionalinių valdžios institucijų, taip pat ES institucijų ir tarptautinių organizacijų santykiais; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad ES kovos su sukčiavimu struktūra yra sudėtinė institucinė, kelių lygmenų bendradarbiavimo tinklu grindžiama struktūra, skirta aptikti sukčiavimo atvejus ir kitus nusižengimus, kenkiančius ES finansiniams interesams, ir su jais kovoti: pirmasis lygmuo grindžiamas horizontaliuoju ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų bendradarbiavimu, o kiti lygmenys grindžiami vertikaliaisiais ES ir nacionalinių valdžios institucijų, taip pat ES institucijų ir tarptautinių organizacijų santykiais;

| 62. | atkreipia dėmesį į pridėtinę vertę, kurią ES įstaigos užtikrina Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu srityje, įveikdamos nacionalinių sistemų apribojimus, visų pirma kalbant apie tarpvalstybinį nusikalstamumą, kaip matyti iš Europos prokuratūros ir OLAF pasiektų veiklos rezultatų; pabrėžia Europos prokuratūros, Eurojusto, Europolo ir OLAF vaidmenį kovojant su korupcija; |
| --- | --- |

62.

atkreipia dėmesį į pridėtinę vertę, kurią ES įstaigos užtikrina Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu srityje, įveikdamos nacionalinių sistemų apribojimus, visų pirma kalbant apie tarpvalstybinį nusikalstamumą, kaip matyti iš Europos prokuratūros ir OLAF pasiektų veiklos rezultatų; pabrėžia Europos prokuratūros, Eurojusto, Europolo ir OLAF vaidmenį kovojant su korupcija;

| 63. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. birželio 1 d. pradėjo veikti Europos prokuratūra, kuri buvo paskutinis trūkstamas ES kovos su sukčiavimu struktūros elementas; pažymi, kad pirmąjį savo veiklos pusmetį Europos prokuratūra gavo 2 832 pranešimus ir pradėjo 576 tyrimus; kalbant apie pajamas, gautas vykdant nusikalstamą veiką, pažymi, kad 12 dalyvaujančių valstybių buvo atliktas 81 išieškojimo veiksmas ir kad Europos prokuratūra iš viso paprašė areštuoti 154,3 mln. EUR, iš kurių buvo leista areštuoti 147 mln. EUR; |
| --- | --- |

63.

palankiai vertina tai, kad 2021 m. birželio 1 d. pradėjo veikti Europos prokuratūra, kuri buvo paskutinis trūkstamas ES kovos su sukčiavimu struktūros elementas; pažymi, kad pirmąjį savo veiklos pusmetį Europos prokuratūra gavo 2 832 pranešimus ir pradėjo 576 tyrimus; kalbant apie pajamas, gautas vykdant nusikalstamą veiką, pažymi, kad 12 dalyvaujančių valstybių buvo atliktas 81 išieškojimo veiksmas ir kad Europos prokuratūra iš viso paprašė areštuoti 154,3 mln. EUR, iš kurių buvo leista areštuoti 147 mln. EUR;

| 64. | giria Europos prokuratūrą už tai, kad ji sukūrė naują piliečių pasitikėjimo atmosferą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti savo bendradarbiavimą, kad būtų sudarytos sąlygos visapusiškai įgyvendinti Europos prokuratūros įgaliojimus; atsižvelgdamas į tai primena, kad, viena vertus, reikia didinti valstybių narių aptikimo rodiklius ir kad OLAF bendradarbiavimas turi atlikti pagrindinį vaidmenį ES kovos su sukčiavimu struktūrose; taip pat primena įvairius esminius Europos prokuratūros reglamente nustatytus trūkumus, kuriuos reikia kuo greičiau pašalinti; ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų dėl Europos prokuratūros pateiktų prašymų dėl jos biudžeto vykdymo, kad Europos prokuratūra galėtų tapti visiškai veiksminga ir nepriklausoma prokuratūra; |
| --- | --- |

64.

giria Europos prokuratūrą už tai, kad ji sukūrė naują piliečių pasitikėjimo atmosferą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti savo bendradarbiavimą, kad būtų sudarytos sąlygos visapusiškai įgyvendinti Europos prokuratūros įgaliojimus; atsižvelgdamas į tai primena, kad, viena vertus, reikia didinti valstybių narių aptikimo rodiklius ir kad OLAF bendradarbiavimas turi atlikti pagrindinį vaidmenį ES kovos su sukčiavimu struktūrose; taip pat primena įvairius esminius Europos prokuratūros reglamente nustatytus trūkumus, kuriuos reikia kuo greičiau pašalinti; ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų dėl Europos prokuratūros pateiktų prašymų dėl jos biudžeto vykdymo, kad Europos prokuratūra galėtų tapti visiškai veiksminga ir nepriklausoma prokuratūra;

| 65. | atkreipia dėmesį į Europos vyriausiosios prokurorės pateiktas pastabas ir svarstymus dėl būtinybės iš dalies pakeisti Europos prokuratūros reglamentą; ragina Komisiją pradėti diskusiją su Europos prokuratūra siekiant nustatyti, kokių patobulinimų reikia siekiant padidinti jos veiklos efektyvumą; primena, kad Europos prokuratūra yra nepriklausoma Sąjungos įstaiga ir neturėtų būti prilyginama agentūrai, nes tai turėtų poveikį jos nepriklausomumui ir veiksmingumui; pažymi, kad esama kelių kitų Europos prokuratūros reglamento nuostatų, kurios daro poveikį Europos prokuratūros veiklai, taigi ir ES finansinių interesų apsaugai, ir prašo Komisijos pasiūlyti sprendimus, kaip pagerinti padėtį, ir pranešti Parlamentui pagal Europos prokuratūros reglamento 119 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į Europos vyriausiosios prokurorės pateiktas pastabas ir svarstymus dėl būtinybės iš dalies pakeisti Europos prokuratūros reglamentą; ragina Komisiją pradėti diskusiją su Europos prokuratūra siekiant nustatyti, kokių patobulinimų reikia siekiant padidinti jos veiklos efektyvumą; primena, kad Europos prokuratūra yra nepriklausoma Sąjungos įstaiga ir neturėtų būti prilyginama agentūrai, nes tai turėtų poveikį jos nepriklausomumui ir veiksmingumui; pažymi, kad esama kelių kitų Europos prokuratūros reglamento nuostatų, kurios daro poveikį Europos prokuratūros veiklai, taigi ir ES finansinių interesų apsaugai, ir prašo Komisijos pasiūlyti sprendimus, kaip pagerinti padėtį, ir pranešti Parlamentui pagal Europos prokuratūros reglamento 119 straipsnio 1 dalį;

| 66. | labai apgailestauja dėl to, kad penkios valstybės narės, t. y. Lenkija, Vengrija, Švedija, Danija ir Airija, vis dar atsisako dalyvauti Europos prokuratūros veikloje; |
| --- | --- |

66.

labai apgailestauja dėl to, kad penkios valstybės narės, t. y. Lenkija, Vengrija, Švedija, Danija ir Airija, vis dar atsisako dalyvauti Europos prokuratūros veikloje;

| 67. | apgailestauja dėl to, kad valstybių narių dalyvavimas Europos prokuratūros veikloje nėra privalomas; dar kartą ragina visas dar neprisijungusias prie Europos prokuratūros veiklos valstybes nares kuo greičiau tai padaryti; ragina Komisiją skatinti dalyvavimą Europos prokuratūros veikloje taikant teigiamas priemones; |
| --- | --- |

67.

apgailestauja dėl to, kad valstybių narių dalyvavimas Europos prokuratūros veikloje nėra privalomas; dar kartą ragina visas dar neprisijungusias prie Europos prokuratūros veiklos valstybes nares kuo greičiau tai padaryti; ragina Komisiją skatinti dalyvavimą Europos prokuratūros veikloje taikant teigiamas priemones;

| 68. | pabrėžia, kad OLAF ir Europos prokuratūros teisiniuose pagrinduose aiškiai numatyta, kad abi tarnybos turi glaudžiai bendradarbiauti atsižvelgdamos į kiekvienai suteiktus įgaliojimus, teises ir kompetenciją; šiuo atžvilgiu pažymi, kad 2021 m. OLAF pradėjo 26 papildomus tyrimus ir atliko aštuonias paramos operacijas; pažymi, kad OLAF perdavė Europos prokuratūrai 167 bylas, daugiausia susijusias su pasidalijamuoju valdymu (63) ir tiesioginėmis išlaidomis (34), taip pat vienodą skaičių (po 25 bylas) su vidaus ir tarptautiniais tyrimais susijusių bylų; vertina tai, kad dėl šio perdavimo Europos prokuratūra pradėjo 85 baudžiamuosius tyrimus, o tos bylos buvo susijusios su bendrais ES biudžeto nuostoliais, siekusiais 2,2 mlrd. EUR; ragina OLAF ir Europos prokuratūrą toliau stiprinti savo bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad OLAF ir Europos prokuratūros teisiniuose pagrinduose aiškiai numatyta, kad abi tarnybos turi glaudžiai bendradarbiauti atsižvelgdamos į kiekvienai suteiktus įgaliojimus, teises ir kompetenciją; šiuo atžvilgiu pažymi, kad 2021 m. OLAF pradėjo 26 papildomus tyrimus ir atliko aštuonias paramos operacijas; pažymi, kad OLAF perdavė Europos prokuratūrai 167 bylas, daugiausia susijusias su pasidalijamuoju valdymu (63) ir tiesioginėmis išlaidomis (34), taip pat vienodą skaičių (po 25 bylas) su vidaus ir tarptautiniais tyrimais susijusių bylų; vertina tai, kad dėl šio perdavimo Europos prokuratūra pradėjo 85 baudžiamuosius tyrimus, o tos bylos buvo susijusios su bendrais ES biudžeto nuostoliais, siekusiais 2,2 mlrd. EUR; ragina OLAF ir Europos prokuratūrą toliau stiprinti savo bendradarbiavimą;

| 69. | pažymi, kad OLAF aktyviai bendradarbiauja su Europos Audito Rūmais, Eurojustu ir Europolu; palankiai vertina bendras OLAF ir Europolo pastangas įvertinti su EGADP susijusias grėsmes ir silpniausias vietas ir jų bendradarbiavimą su kitomis Komisijos tarnybomis, kurioms pavesta prižiūrėti EGADP (Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniu direktoratu ir Komisijos generaliniu sekretoriatu); palankiai vertina tai, kad parengta bendra OLAF ir Europolo ataskaita „Grėsmių priemonei „NextGenerationEU“ (NGEU) vertinimas“; |
| --- | --- |

69.

pažymi, kad OLAF aktyviai bendradarbiauja su Europos Audito Rūmais, Eurojustu ir Europolu; palankiai vertina bendras OLAF ir Europolo pastangas įvertinti su EGADP susijusias grėsmes ir silpniausias vietas ir jų bendradarbiavimą su kitomis Komisijos tarnybomis, kurioms pavesta prižiūrėti EGADP (Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniu direktoratu ir Komisijos generaliniu sekretoriatu); palankiai vertina tai, kad parengta bendra OLAF ir Europolo ataskaita „Grėsmių priemonei „NextGenerationEU“ (NGEU) vertinimas“;

| 70. | teigiamai vertina Europolo ir Europos prokuratūros susitarimą dėl darbo tvarkos, kuris įsigaliojo 2021 m. sausio 19 d.; pažymi, kad 2021 m. rugsėjo 3 d. taip pat buvo pasirašyti darbo tvarkos susitarimai dėl Europos prokuratūros ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimo sistemos; |
| --- | --- |

70.

teigiamai vertina Europolo ir Europos prokuratūros susitarimą dėl darbo tvarkos, kuris įsigaliojo 2021 m. sausio 19 d.; pažymi, kad 2021 m. rugsėjo 3 d. taip pat buvo pasirašyti darbo tvarkos susitarimai dėl Europos prokuratūros ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimo sistemos;

| 71. | žino, kad Europos prokuratūra ir Europos investicijų banko (EIB) grupė taip pat pasirašė susitarimus dėl darbo tvarkos, siekdamos užtikrinti, kad EIB galėtų sklandžiai perduoti informaciją, patenkančią į Europos prokuratūros kompetencijos sritį, prieš imantis veiksmų EIB generalinei inspekcijai; |
| --- | --- |

71.

žino, kad Europos prokuratūra ir Europos investicijų banko (EIB) grupė taip pat pasirašė susitarimus dėl darbo tvarkos, siekdamos užtikrinti, kad EIB galėtų sklandžiai perduoti informaciją, patenkančią į Europos prokuratūros kompetencijos sritį, prieš imantis veiksmų EIB generalinei inspekcijai;

| 72. | ragina glaudžiau bendradarbiauti su Eurojustu; palankiai vertina dalijimąsi patirtimi ir keitimąsi žiniomis tarp seminarų ir kitų pristatymų dalyvių, tačiau mano, kad Eurojusto indėlis turėtų būti vertinamas ir apibrėžiamas atsižvelgiant į kovos su sukčiavimu struktūrą, remiantis jo papildomumu Europos prokuratūros veiklos atžvilgiu ir patvirtinant jo bendradarbiavimo su OLAF sinergiją; |
| --- | --- |

72.

ragina glaudžiau bendradarbiauti su Eurojustu; palankiai vertina dalijimąsi patirtimi ir keitimąsi žiniomis tarp seminarų ir kitų pristatymų dalyvių, tačiau mano, kad Eurojusto indėlis turėtų būti vertinamas ir apibrėžiamas atsižvelgiant į kovos su sukčiavimu struktūrą, remiantis jo papildomumu Europos prokuratūros veiklos atžvilgiu ir patvirtinant jo bendradarbiavimo su OLAF sinergiją;

| 73. | palankiai vertina tai, kad pradėta operacija „Sentinel“ ir sukurtas priemonės „NextGenerationEU“ teisėsaugos forumas – bendra iniciatyva, kuriai kartu vadovauja Europolas ir Italija ir kurioje dalyvauja Europolas, Europos prokuratūra, OLAF, Eurojustas, ES teisėsaugos mokymo agentūra ir valstybės narės, šis forumas suteikia galimybę dalytis žvalgybos informacija ir koordinuoti operacijas, siekiant kovoti su organizuotų nusikalstamų grupių bandymais įsiskverbti į teisėtą ekonomiką, ir apsaugoti priemonės NGEU paskatų paketą, ypatingą dėmesį skiriant korupcijos, mokesčių slėpimo, turto pasisavinimo ir pinigų plovimo atvejams; mano, kad, siekiant veiksmingai kovoti su organizuoto nusikalstamumo keliama grėsme, labai svarbu keistis geriausia patirtimi ir kurti bendras ir suderintas strategijas; |
| --- | --- |

73.

palankiai vertina tai, kad pradėta operacija „Sentinel“ ir sukurtas priemonės „NextGenerationEU“ teisėsaugos forumas – bendra iniciatyva, kuriai kartu vadovauja Europolas ir Italija ir kurioje dalyvauja Europolas, Europos prokuratūra, OLAF, Eurojustas, ES teisėsaugos mokymo agentūra ir valstybės narės, šis forumas suteikia galimybę dalytis žvalgybos informacija ir koordinuoti operacijas, siekiant kovoti su organizuotų nusikalstamų grupių bandymais įsiskverbti į teisėtą ekonomiką, ir apsaugoti priemonės NGEU paskatų paketą, ypatingą dėmesį skiriant korupcijos, mokesčių slėpimo, turto pasisavinimo ir pinigų plovimo atvejams; mano, kad, siekiant veiksmingai kovoti su organizuoto nusikalstamumo keliama grėsme, labai svarbu keistis geriausia patirtimi ir kurti bendras ir suderintas strategijas;

| 74. | primena, kad OLAF buvo įsteigta ne tik vidaus tyrimams, bet ir siekiant padėti valstybėms narėms atlikti išorės tyrimus; primena, kad pagal subsidiarumo principą OLAF negali pradėti tyrimų tais atvejais, kai valstybės narės turi geresnes galimybes veikti, bet tai neužkerta kelio OLAF atlikti pasikartojančių atvejų, tendencijų ir modelių analizę, arba orientuotis į sustiprintą bendradarbiavimą ir sėkmingus veiksmus, nes tai užtikrina jos galimybę nustatyti minėtus reiškinius; |
| --- | --- |

74.

primena, kad OLAF buvo įsteigta ne tik vidaus tyrimams, bet ir siekiant padėti valstybėms narėms atlikti išorės tyrimus; primena, kad pagal subsidiarumo principą OLAF negali pradėti tyrimų tais atvejais, kai valstybės narės turi geresnes galimybes veikti, bet tai neužkerta kelio OLAF atlikti pasikartojančių atvejų, tendencijų ir modelių analizę, arba orientuotis į sustiprintą bendradarbiavimą ir sėkmingus veiksmus, nes tai užtikrina jos galimybę nustatyti minėtus reiškinius;

| 75. | kalbant apie su muitinės reikalais susijusius klausimus, atkreipia dėmesį itin glaudų OLAF, Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos, Interpolo ir Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) veiklos koordinavimą; apgailestauja dėl valstybių narių įspėjimo sistemų trūkumų; |
| --- | --- |

75.

kalbant apie su muitinės reikalais susijusius klausimus, atkreipia dėmesį itin glaudų OLAF, Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos, Interpolo ir Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) veiklos koordinavimą; apgailestauja dėl valstybių narių įspėjimo sistemų trūkumų;

| 76. | žino, kad 2021 m. birželio 18 d. Komisija ir Europos prokuratūra pasirašė administracinius susitarimus dėl tarpusavio keitimosi informacija ir konsultacijų įsipareigojimų, nustatytų Europos prokuratūros reglamento 103 straipsnio 2 dalyje, įgyvendinimo, dėl kurių Europos prokuratūra gali veiksmingiau tirti nusikaltimus, darančius poveikį ES biudžetui, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, o Komisijos padaliniai po Europos prokuratūros tyrimų gali užtikrinti atitinkamus tolesnius administracinius, finansinius ir drausminius veiksmus, įskaitant atsargumo priemones, skirtas ES biudžetui apsaugoti; |
| --- | --- |

76.

žino, kad 2021 m. birželio 18 d. Komisija ir Europos prokuratūra pasirašė administracinius susitarimus dėl tarpusavio keitimosi informacija ir konsultacijų įsipareigojimų, nustatytų Europos prokuratūros reglamento 103 straipsnio 2 dalyje, įgyvendinimo, dėl kurių Europos prokuratūra gali veiksmingiau tirti nusikaltimus, darančius poveikį ES biudžetui, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, o Komisijos padaliniai po Europos prokuratūros tyrimų gali užtikrinti atitinkamus tolesnius administracinius, finansinius ir drausminius veiksmus, įskaitant atsargumo priemones, skirtas ES biudžetui apsaugoti;

| 77. | apgailestauja dėl to, kad 2021 m. Europos prokuratūra buvo priversta grąžinti į ES biudžetą 9,5 mln. EUR iš bendro savo 44,9 mln. EUR biudžeto (apie 20 %) po to, kai paprašė ir gavo iš biudžeto valdymo institucijos papildomų lėšų, reikalingų pasamdyti statutinius darbuotojus, nes Komisija nesuteikė leidimo juos įdarbinti; |
| --- | --- |

77.

apgailestauja dėl to, kad 2021 m. Europos prokuratūra buvo priversta grąžinti į ES biudžetą 9,5 mln. EUR iš bendro savo 44,9 mln. EUR biudžeto (apie 20 %) po to, kai paprašė ir gavo iš biudžeto valdymo institucijos papildomų lėšų, reikalingų pasamdyti statutinius darbuotojus, nes Komisija nesuteikė leidimo juos įdarbinti;

| 78. | mano, kad OLAF taip pat turėtų imtis tolesnių veiksmų dėl savo finansinių rekomendacijų, kad jas būtų galima palyginti su Komisijos procedūrų pabaigoje susigrąžintomis sumomis, ir taip prisidėti prie bendros lėšų atgavimo stebėsenos; |
| --- | --- |

78.

mano, kad OLAF taip pat turėtų imtis tolesnių veiksmų dėl savo finansinių rekomendacijų, kad jas būtų galima palyginti su Komisijos procedūrų pabaigoje susigrąžintomis sumomis, ir taip prisidėti prie bendros lėšų atgavimo stebėsenos;

| 79. | pakartoja savo susirūpinimą dėl nuolatinio OLAF, Europos prokuratūros, Europolo ir Eurojusto darbuotojų trūkumo ir nepakankamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių, nes, siekiant, kad šios institucijos galėtų organizuoti ir vykdyti veiklą pagal savo galimybes, jų biudžetas turi būti pakankamas ir prognozuojamas; pabrėžia, kad jų darbo krūvis dabar dar labiau padidėjo priėmus NGEU ir skyrus specialių lėšų Ukrainai remti; pakartoja savo raginimą užtikrinti, kad šioms ES įstaigoms ir agentūroms būtų skiriama pakankamai išteklių, ir ryšium su tuo primena Komisijai ir Tarybai, kad kiekvienas tyrimų ir kovos su sukčiavimu veiksmams išleistas euras grąžinamas į ES biudžetą; |
| --- | --- |

79.

pakartoja savo susirūpinimą dėl nuolatinio OLAF, Europos prokuratūros, Europolo ir Eurojusto darbuotojų trūkumo ir nepakankamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių, nes, siekiant, kad šios institucijos galėtų organizuoti ir vykdyti veiklą pagal savo galimybes, jų biudžetas turi būti pakankamas ir prognozuojamas; pabrėžia, kad jų darbo krūvis dabar dar labiau padidėjo priėmus NGEU ir skyrus specialių lėšų Ukrainai remti; pakartoja savo raginimą užtikrinti, kad šioms ES įstaigoms ir agentūroms būtų skiriama pakankamai išteklių, ir ryšium su tuo primena Komisijai ir Tarybai, kad kiekvienas tyrimų ir kovos su sukčiavimu veiksmams išleistas euras grąžinamas į ES biudžetą;

| 80. | prašo Komisijos padidinti Europos prokuratūros ir OLAF finansinius ir personalo išteklius, kad jos galėtų spręsti problemas, kilsiančias dėl išskirtinai didelio Ekonomikos gaivinimo fondo išlaidų; prašo Europos prokuratūros ir OLAF vengti bet kokio veiklos dubliavimosi ir proceso vėlavimo; laikosi nuomonės, kad OLAF ir Europos prokuratūra turėtų papildyti viena kitos darbą ir savo tyrimus sutelkti į tas sritis, kuriose kita institucija neturi kompetencijos; |
| --- | --- |

80.

prašo Komisijos padidinti Europos prokuratūros ir OLAF finansinius ir personalo išteklius, kad jos galėtų spręsti problemas, kilsiančias dėl išskirtinai didelio Ekonomikos gaivinimo fondo išlaidų; prašo Europos prokuratūros ir OLAF vengti bet kokio veiklos dubliavimosi ir proceso vėlavimo; laikosi nuomonės, kad OLAF ir Europos prokuratūra turėtų papildyti viena kitos darbą ir savo tyrimus sutelkti į tas sritis, kuriose kita institucija neturi kompetencijos;

| 81. | ragina Komisiją sukurti mechanizmą, pagal kurį mažosios ir vidutinės įmonės galėtų tiesiogiai pateikti skundą Komisijai, kai jos susiduria su aukšto lygio korupcija, sunkiu nacionalinių valdžios institucijų nusižengimu, neteisėtu ar šališku elgesiu konkursuose arba skirstant subsidijas, nusikalstamų struktūrų, organizuoto nusikalstamumo ar oligarchinių struktūrų daromu spaudimu ar bauginimu arba bet kokiu kitu sunkiu jų teisių pažeidimu; |
| --- | --- |

81.

ragina Komisiją sukurti mechanizmą, pagal kurį mažosios ir vidutinės įmonės galėtų tiesiogiai pateikti skundą Komisijai, kai jos susiduria su aukšto lygio korupcija, sunkiu nacionalinių valdžios institucijų nusižengimu, neteisėtu ar šališku elgesiu konkursuose arba skirstant subsidijas, nusikalstamų struktūrų, organizuoto nusikalstamumo ar oligarchinių struktūrų daromu spaudimu ar bauginimu arba bet kokiu kitu sunkiu jų teisių pažeidimu;

| 82. | pripažįsta OLAF tyrimų konfidencialumo principą; vis dėlto laikosi nuomonės, kad esama viršesniojo viešojo intereso ir kad ES piliečiai taip pat turi teisę susipažinti su ataskaitomis ir rekomendacijomis, susijusiomis su užbaigtais OLAF tyrimais ir nacionalinėmis tolesnių veiksmų procedūromis, kaip pripažino ESTT byloje T-517/19; todėl prašo OLAF sukurti mechanizmą, pagal kurį būtų skelbiamos ataskaitos ir rekomendacijos, dėl kurių nebėra jokių teisėtų priežasčių išlaikyti konfidencialumo principą; |
| --- | --- |

82.

pripažįsta OLAF tyrimų konfidencialumo principą; vis dėlto laikosi nuomonės, kad esama viršesniojo viešojo intereso ir kad ES piliečiai taip pat turi teisę susipažinti su ataskaitomis ir rekomendacijomis, susijusiomis su užbaigtais OLAF tyrimais ir nacionalinėmis tolesnių veiksmų procedūromis, kaip pripažino ESTT byloje T-517/19; todėl prašo OLAF sukurti mechanizmą, pagal kurį būtų skelbiamos ataskaitos ir rekomendacijos, dėl kurių nebėra jokių teisėtų priežasčių išlaikyti konfidencialumo principą;

| 83. | pakartoja savo prašymą, kad OLAF įdiegtų mechanizmą, pagal kurį paprašius būtų suteikta galimybė susipažinti su jos tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, kurios dažnai yra labai svarbios viešajam interesui, siekiant padidinti skaidrumą ir kartu užtikrinti jos tyrimų konfidencialumą; |
| --- | --- |

83.

pakartoja savo prašymą, kad OLAF įdiegtų mechanizmą, pagal kurį paprašius būtų suteikta galimybė susipažinti su jos tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, kurios dažnai yra labai svarbios viešajam interesui, siekiant padidinti skaidrumą ir kartu užtikrinti jos tyrimų konfidencialumą;

| 84. | palankiai vertina Komisijos inicijuotą tikslinę veiksmų plano, pridedamo prie Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos, peržiūrą ir ragina Komisiją atsižvelgti į šiame dokumente ir ankstesnėse Parlamento rezoliucijose dėl FIA pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

84.

palankiai vertina Komisijos inicijuotą tikslinę veiksmų plano, pridedamo prie Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos, peržiūrą ir ragina Komisiją atsižvelgti į šiame dokumente ir ankstesnėse Parlamento rezoliucijose dėl FIA pateiktus pasiūlymus;

ES kovos su sukčiavimu struktūros išorės komponentai (valstybės narės, kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos, nacionalinės kovos su sukčiavimu strategijos, ES kovos su sukčiavimu programa, teisinės valstybės principai)

ES kovos su sukčiavimu struktūros išorės komponentai (valstybės narės, kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos, nacionalinės kovos su sukčiavimu strategijos, ES kovos su sukčiavimu programa, teisinės valstybės principai)

| 85. | pabrėžia svarbų valstybių narių vaidmenį saugant Sąjungos finansinius interesus; žino, kad pagal naują įgyvendinimo modelį, patvirtintą kartu su EGADP, valstybėms narėms tenka didesnė atsakomybė už sukčiavimo, korupcijos, interesų konfliktų ir dvigubo finansavimo prevenciją ir kovą su jais; vis dėlto mano, kad Europos masto apsaugos lygis taip pat yra labai svarbus siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir kad veiksmingas ES ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas yra labai svarbus užtikrinant tinkamą veiksmų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia svarbų valstybių narių vaidmenį saugant Sąjungos finansinius interesus; žino, kad pagal naują įgyvendinimo modelį, patvirtintą kartu su EGADP, valstybėms narėms tenka didesnė atsakomybė už sukčiavimo, korupcijos, interesų konfliktų ir dvigubo finansavimo prevenciją ir kovą su jais; vis dėlto mano, kad Europos masto apsaugos lygis taip pat yra labai svarbus siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir kad veiksmingas ES ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas yra labai svarbus užtikrinant tinkamą veiksmų įgyvendinimą;

| 86. | ragina Europos prokuratūros veikloje dalyvaujančias valstybes nares teikti prokuratūrai reikiamą paramą (pagalbiniai darbuotojai ir tinkamos Europos deleguotųjų prokurorų darbo sąlygos, prieiga prie duomenų bazių, policijos pareigūnai, spartus mokesčių ir muitinių institucijų bendradarbiavimas ir t. t.), kad ji galėtų optimizuoti savo veiklos, vykdomos apsaugant ES ir valstybių narių biudžetus, veiksmingumą; |
| --- | --- |

86.

ragina Europos prokuratūros veikloje dalyvaujančias valstybes nares teikti prokuratūrai reikiamą paramą (pagalbiniai darbuotojai ir tinkamos Europos deleguotųjų prokurorų darbo sąlygos, prieiga prie duomenų bazių, policijos pareigūnai, spartus mokesčių ir muitinių institucijų bendradarbiavimas ir t. t.), kad ji galėtų optimizuoti savo veiklos, vykdomos apsaugant ES ir valstybių narių biudžetus, veiksmingumą;

| 87. | ragina valstybes nares laikytis iniciatyvaus požiūrio į Sąjungos finansinių interesų apsaugą naudojant iš visų turimų šaltinių gautus duomenis, analizuojant duomenis ir keičiantis informacija, be kita ko, su teisėsaugos institucijomis ir Komisija, kad būtų galima laiku nustatyti ir reaguoti į kylančią riziką ir sukčiavimo tendencijas; |
| --- | --- |

87.

ragina valstybes nares laikytis iniciatyvaus požiūrio į Sąjungos finansinių interesų apsaugą naudojant iš visų turimų šaltinių gautus duomenis, analizuojant duomenis ir keičiantis informacija, be kita ko, su teisėsaugos institucijomis ir Komisija, kad būtų galima laiku nustatyti ir reaguoti į kylančią riziką ir sukčiavimo tendencijas;

| 88. | palankiai vertina 2021 m. FIA ataskaitoje pateiktą analizę ir ragina nacionalines valdžios institucijas atsižvelgti į ją vykdant kontrolės veiklą; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina 2021 m. FIA ataskaitoje pateiktą analizę ir ragina nacionalines valdžios institucijas atsižvelgti į ją vykdant kontrolės veiklą;

| 89. | pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl pernelyg didelės biurokratinės naštos nacionalinėms valdžios institucijoms; ragina Komisiją visada stengtis sumažinti audito ir kontrolės tikslais reikalingų rodiklių skaičių nustatant, kurie rodikliai ir duomenys yra tikrai svarbūs, būtini ir proporcingi; |
| --- | --- |

89.

pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl pernelyg didelės biurokratinės naštos nacionalinėms valdžios institucijoms; ragina Komisiją visada stengtis sumažinti audito ir kontrolės tikslais reikalingų rodiklių skaičių nustatant, kurie rodikliai ir duomenys yra tikrai svarbūs, būtini ir proporcingi;

| 90. | prašo Komisijos atliekant Finansinio reglamento peržiūrą sugriežtinti nuostatas dėl interesų konflikto ir įtraukti valstybės pareigūnų atliekamą biudžeto rengimą; |
| --- | --- |

90.

prašo Komisijos atliekant Finansinio reglamento peržiūrą sugriežtinti nuostatas dėl interesų konflikto ir įtraukti valstybės pareigūnų atliekamą biudžeto rengimą;

| 91. | ragina Airiją ir Lenkiją nedelsiant pradėti bendradarbiauti su Europos prokuratūra remiantis esamomis savitarpio teisinės pagalbos sutartimis ir teisės aktais ir pabrėžia, kad dabartinis jų nepakankamas bendradarbiavimas prieštarauja lojalaus bendradarbiavimo pareigoms (ES sutarties 13 straipsnis) ir konkrečiam tikslui bei susijusiems valstybių narių įsipareigojimams veiksmingai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus (SESV 325 straipsnis); |
| --- | --- |

91.

ragina Airiją ir Lenkiją nedelsiant pradėti bendradarbiauti su Europos prokuratūra remiantis esamomis savitarpio teisinės pagalbos sutartimis ir teisės aktais ir pabrėžia, kad dabartinis jų nepakankamas bendradarbiavimas prieštarauja lojalaus bendradarbiavimo pareigoms (ES sutarties 13 straipsnis) ir konkrečiam tikslui bei susijusiems valstybių narių įsipareigojimams veiksmingai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus (SESV 325 straipsnis);

| 92. | mano, kad nevienodi ir fragmentiški teisės aktai, kontrolės mechanizmai, duomenų skaitmeninimas ir ataskaitų teikimo sistemos valstybėse narėse yra kliūtis veiksmingai Sąjungos finansinių interesų apsaugai ir trukdo palyginti sukčiavimo mastą, pobūdį ir priežastis ES ir neleidžia jų įvertinti ir nustatyti; pabrėžia, kad, visų pirma, dėl skirtingo FIA direktyvos įgyvendinimo ir kartu dėl Europos prokuratūros reglamento 25 straipsnyje nustatytų taisyklių Europos prokuratūra negali naudotis savo kompetencija kai kuriose valstybėse narėse (pvz., kontrabandos ir situacijų, kai nacionalinis ir ES finansavimas dubliuojasi), todėl atsiranda kovos su sukčiavimu struktūros spragų; |
| --- | --- |

92.

mano, kad nevienodi ir fragmentiški teisės aktai, kontrolės mechanizmai, duomenų skaitmeninimas ir ataskaitų teikimo sistemos valstybėse narėse yra kliūtis veiksmingai Sąjungos finansinių interesų apsaugai ir trukdo palyginti sukčiavimo mastą, pobūdį ir priežastis ES ir neleidžia jų įvertinti ir nustatyti; pabrėžia, kad, visų pirma, dėl skirtingo FIA direktyvos įgyvendinimo ir kartu dėl Europos prokuratūros reglamento 25 straipsnyje nustatytų taisyklių Europos prokuratūra negali naudotis savo kompetencija kai kuriose valstybėse narėse (pvz., kontrabandos ir situacijų, kai nacionalinis ir ES finansavimas dubliuojasi), todėl atsiranda kovos su sukčiavimu struktūros spragų;

| 93. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti visišką pagal EGADP numatytų pervedimų ir paskolų apskaitos skaidrumą, kad Europos prokuratūra ir (arba) OLAF galėtų kovoti su bet kokiu galimu ES finansinius interesus veikiančiu sukčiavimu; ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas turėtų galimybę visapusiškai susipažinti su visa svarbia informacija; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti visišką pagal EGADP numatytų pervedimų ir paskolų apskaitos skaidrumą, kad Europos prokuratūra ir (arba) OLAF galėtų kovoti su bet kokiu galimu ES finansinius interesus veikiančiu sukčiavimu; ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas turėtų galimybę visapusiškai susipažinti su visa svarbia informacija;

| 94. | pažymi, kad FIA direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti, kad Europos prokuratūra ir jos partneriai galėtų veiksmingai vykdyti tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos; palankiai vertina 2021 m. rugsėjo 6 d. paskelbtą pirmąją Komisijos ataskaitą dėl šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę; apgailestauja, kad nuo tada ir nepaisant to, kad direktyvą perkėlė visos valstybės narės, Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras dėl netinkamo FIA direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę prieš 17 valstybių narių (21); |
| --- | --- |

94.

pažymi, kad FIA direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti, kad Europos prokuratūra ir jos partneriai galėtų veiksmingai vykdyti tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos; palankiai vertina 2021 m. rugsėjo 6 d. paskelbtą pirmąją Komisijos ataskaitą dėl šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę; apgailestauja, kad nuo tada ir nepaisant to, kad direktyvą perkėlė visos valstybės narės, Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras dėl netinkamo FIA direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę prieš 17 valstybių narių (21

| 95. | primena, kad buvo pradėta 18 pažeidimų nagrinėjimo procedūrų dėl netinkamo Direktyvos (ES) 2018/843 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos perkėlimo į nacionalinę teisę (22); atkreipia dėmesį į tai, kad Pranešėjų apsaugos direktyva turėjo būti perkelta į nacionalinę teisę iki 2021 m. gruodžio 17 d. ir kad iki šio termino pabaigos ją perkėlė tik penkios valstybės narės, o dar keturios 2022 m. priėmė specialius teisės aktus; ragina Komisiją imtis visų tolesnių veiksmų, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad valstybės narės veiksmingai laikytųsi reikalavimų; |
| --- | --- |

95.

primena, kad buvo pradėta 18 pažeidimų nagrinėjimo procedūrų dėl netinkamo Direktyvos (ES) 2018/843 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos perkėlimo į nacionalinę teisę (22

| 96. | susirūpinęs pažymi, kad Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 15 valstybių narių dėl to, kad jos neperkėlė Pranešėjų apsaugos direktyvos į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

96.

susirūpinęs pažymi, kad Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 15 valstybių narių dėl to, kad jos neperkėlė Pranešėjų apsaugos direktyvos į nacionalinę teisę;

| 97. | primena, kad veiksminga kova su pinigų plovimu yra būtina siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir užtikrinti visišką lėšų susigrąžinimą; |
| --- | --- |

97.

primena, kad veiksminga kova su pinigų plovimu yra būtina siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir užtikrinti visišką lėšų susigrąžinimą;

| 98. | yra susirūpinęs dėl apskritai nepakankamų daugelio valstybių narių veiksmų, nes dėl to negalima sukurti vienodesnių kovos su sukčiavimu sąlygų; |
| --- | --- |

98.

yra susirūpinęs dėl apskritai nepakankamų daugelio valstybių narių veiksmų, nes dėl to negalima sukurti vienodesnių kovos su sukčiavimu sąlygų;

| 99. | žino, kad 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojo Sąjungos kovos su sukčiavimu programa, kuria buvo pakeista programa „Hercule III“ (23); pastebi, kad, siekiant sustiprinti koordinavimą ir sinergiją, pagal naują Sąjungos kovos su sukčiavimu programą perskirstomos ir sujungiamos lėšos, kuriomis buvo finansuojama programa „Hercule III“, Kovos su sukčiavimu informacinė sistema ir Pažeidimų valdymo sistema; pažymi, kad įgyvendinant šią programą pagrindinis vaidmuo tenka OLAF; |
| --- | --- |

99.

žino, kad 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojo Sąjungos kovos su sukčiavimu programa, kuria buvo pakeista programa „Hercule III“ (23

| 100. | primena, kad visose valstybėse narėse privalo veikti kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos ir kad jos turėtų palengvinti veiksmingą bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su OLAF; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad ne visos valstybės narės iš tikrųjų paveda savo kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnyboms koordinuoti kovą su sukčiavimu ir korupcija, kenkiančiais ES finansiniams interesams; yra įsitikinęs, kad veiksmingą koordinavimą nacionaliniu ir ES lygmenimis galima užtikrinti priėmus nacionalinę kovos su sukčiavimu strategiją, kurioje paskirstomos užduotys ir aiškiai apibrėžiami procesai ir pareigos; |
| --- | --- |

100.

primena, kad visose valstybėse narėse privalo veikti kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos ir kad jos turėtų palengvinti veiksmingą bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su OLAF; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad ne visos valstybės narės iš tikrųjų paveda savo kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnyboms koordinuoti kovą su sukčiavimu ir korupcija, kenkiančiais ES finansiniams interesams; yra įsitikinęs, kad veiksmingą koordinavimą nacionaliniu ir ES lygmenimis galima užtikrinti priėmus nacionalinę kovos su sukčiavimu strategiją, kurioje paskirstomos užduotys ir aiškiai apibrėžiami procesai ir pareigos;

| 101. | vertina tai, kad Komisijai raginant valstybes nares priimti savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas priimtų strategijų skaičius nuolat didėja; pažymi, kad iki 2021 m. pabaigos 17 valstybių narių priėmė arba atnaujino savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas (2019 m. tai padarė 10 valstybių narių, o 2020 m. – 14); pažymi, kad iš 10 valstybių narių, kurios dar nepatvirtino savo nacionalinių kovos su sukčiavimu strategijų, keturios pranešė, kad jas rengia arba jau ruošiasi priimti; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant padėties pagerėjimo, palyginti su 2020 m., šešios valstybės narės vis dar toli gražu nepriėmė nacionalinių kovos su sukčiavimu strategijų; |
| --- | --- |

101.

vertina tai, kad Komisijai raginant valstybes nares priimti savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas priimtų strategijų skaičius nuolat didėja; pažymi, kad iki 2021 m. pabaigos 17 valstybių narių priėmė arba atnaujino savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas (2019 m. tai padarė 10 valstybių narių, o 2020 m. – 14); pažymi, kad iš 10 valstybių narių, kurios dar nepatvirtino savo nacionalinių kovos su sukčiavimu strategijų, keturios pranešė, kad jas rengia arba jau ruošiasi priimti; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant padėties pagerėjimo, palyginti su 2020 m., šešios valstybės narės vis dar toli gražu nepriėmė nacionalinių kovos su sukčiavimu strategijų;

| 102. | primygtinai ragina, kad net tose valstybėse narėse, kuriose tokios strategijos jau priimtos, peržiūra būtų atliekama siekiant, kad būtų atsižvelgta į naują kovos su sukčiavimu aplinką, įskaitant naujus iššūkius, taip pat sistemų pokyčius; pabrėžia, kad Europos prokuratūra veikia nuo 2021 m. birželio mėn., o EGADP reglamentas buvo priimtas 2021 m. vasario mėn., ir todėl yra galimybė atsižvelgti į reikšmingą naują riziką, pavyzdžiui, susijusią su COVID-19 pandemija ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

102.

primygtinai ragina, kad net tose valstybėse narėse, kuriose tokios strategijos jau priimtos, peržiūra būtų atliekama siekiant, kad būtų atsižvelgta į naują kovos su sukčiavimu aplinką, įskaitant naujus iššūkius, taip pat sistemų pokyčius; pabrėžia, kad Europos prokuratūra veikia nuo 2021 m. birželio mėn., o EGADP reglamentas buvo priimtas 2021 m. vasario mėn., ir todėl yra galimybė atsižvelgti į reikšmingą naują riziką, pavyzdžiui, susijusią su COVID-19 pandemija ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimu;

| 103. | pažymi, kad 2021 m. FIA ataskaitoje Komisija rekomendavo valstybėms narėms patvirtinti arba peržiūrėti savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas atsižvelgiant riziką, susijusią su EGADP; žino, kad Komisijos tarnybos taip pat turi skatinti, kad valstybės narės priimtų savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas, nes taip nustatyta Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos įgyvendinimo veiksmų plano (24) 37 punkte; ragina Komisiją ir OLAF apsvarstyti galimybę teikti struktūriškesnę paramą ir patarimus valstybėms narėms, laikantis kompleksinio požiūrio, ir šiuo tikslu atnaujinti 2015 m. pradžioje suformuluotas kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų gaires, nes jos jau nėra tinkamos tam, kad būtų galima veiksmingai padėti nacionalinėms valdžios institucijoms kurti gerai struktūrizuotą koordinavimo tarnybą; taip pat prašo Komisijos biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti išsamų šiuo klausimu atliekamo darbo paaiškinimą; |
| --- | --- |

103.

pažymi, kad 2021 m. FIA ataskaitoje Komisija rekomendavo valstybėms narėms patvirtinti arba peržiūrėti savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas atsižvelgiant riziką, susijusią su EGADP; žino, kad Komisijos tarnybos taip pat turi skatinti, kad valstybės narės priimtų savo nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas, nes taip nustatyta Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos įgyvendinimo veiksmų plano (24

| 104. | žino, kad 2020 m. FIA ataskaitoje Komisija valstybėms narėms pateikė tikslines rekomendacijas, kuriomis siekiama gerinti bendradarbiavimą ir stiprinti vidaus kontrolės sistemas; pažymi, kad buvo atkreiptas dėmesys į rizikos vertinimą ir rizikos valdymą, duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimą rinkimą ir analizę, taip pat integruotų ir sąveikių informacijos ir stebėsenos sistemų naudojimą įgyvendinant EGADP ir ES biudžeto lėšomis finansuojamą veiklą; apgailestauja, kad ne visos valstybės narės įgyvendino šias rekomendacijas, ir pažymi, kad kai kurios iš jų sistemingai atsisako tai padaryti; prašo Komisijos sustiprinti valstybių narių, kurios neįgyvendino FIA rekomendacijų, stebėseną; |
| --- | --- |

104.

žino, kad 2020 m. FIA ataskaitoje Komisija valstybėms narėms pateikė tikslines rekomendacijas, kuriomis siekiama gerinti bendradarbiavimą ir stiprinti vidaus kontrolės sistemas; pažymi, kad buvo atkreiptas dėmesys į rizikos vertinimą ir rizikos valdymą, duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimą rinkimą ir analizę, taip pat integruotų ir sąveikių informacijos ir stebėsenos sistemų naudojimą įgyvendinant EGADP ir ES biudžeto lėšomis finansuojamą veiklą; apgailestauja, kad ne visos valstybės narės įgyvendino šias rekomendacijas, ir pažymi, kad kai kurios iš jų sistemingai atsisako tai padaryti; prašo Komisijos sustiprinti valstybių narių, kurios neįgyvendino FIA rekomendacijų, stebėseną;

| 105. | palankiai vertina tai, kad priimtas Sąlygų reglamentas; pakartoja, kad jis įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d.; palankiai vertina 2022 m. vasario 16 d. ESTT sprendimus dėl Vengrijos ir Lenkijos ieškinių dėl sąlygų mechanizmo ir jo išvadas, kuriomis patvirtinama, kad ES iš tiesų turi kompetenciją teisinės valstybės srityje valstybėse narėse ir kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas atitinka ES teisę; |
| --- | --- |

105.

palankiai vertina tai, kad priimtas Sąlygų reglamentas; pakartoja, kad jis įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d.; palankiai vertina 2022 m. vasario 16 d. ESTT sprendimus dėl Vengrijos ir Lenkijos ieškinių dėl sąlygų mechanizmo ir jo išvadas, kuriomis patvirtinama, kad ES iš tiesų turi kompetenciją teisinės valstybės srityje valstybėse narėse ir kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas atitinka ES teisę;

| 106. | primena, kad neveiksmingas ar nesavalaikis valstybių narių bendradarbiavimas arba nebendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir OLAF yra pagrindas imtis veiksmų pagal Sąlygų reglamentą; todėl ragina Europos prokuratūrą ir OLAF pranešti apie kiekvieną atvejį, kai valstybės narės neįvykdė savo įsipareigojimų informuoti, padėti, imtis tinkamų veiksmų ir atsargumo priemonių ir užtikrinti tinkamus ir savalaikius tolesnius veiksmus, susijusius su pranešimais ir rekomendacijomis; |
| --- | --- |

106.

primena, kad neveiksmingas ar nesavalaikis valstybių narių bendradarbiavimas arba nebendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir OLAF yra pagrindas imtis veiksmų pagal Sąlygų reglamentą; todėl ragina Europos prokuratūrą ir OLAF pranešti apie kiekvieną atvejį, kai valstybės narės neįvykdė savo įsipareigojimų informuoti, padėti, imtis tinkamų veiksmų ir atsargumo priemonių ir užtikrinti tinkamus ir savalaikius tolesnius veiksmus, susijusius su pranešimais ir rekomendacijomis;

| 107. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąlygų reglamentas yra nuolatinė priemonė, kurios taikymo sritis platesnė nei DFP ir kuri paprastai taikoma kaip išankstinė sąlyga visais atvejais, kai siekiama pasinaudoti ES lėšomis; |
| --- | --- |

107.

atkreipia dėmesį į tai, kad Sąlygų reglamentas yra nuolatinė priemonė, kurios taikymo sritis platesnė nei DFP ir kuri paprastai taikoma kaip išankstinė sąlyga visais atvejais, kai siekiama pasinaudoti ES lėšomis;

| 108. | primena, kad teisinės valstybės principų ir ES sutarties 2 straipsnio nuostatų laikymasis yra išankstinės sąlygos siekiant finansavimo, kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas yra visais atžvilgiais taikomas EGADP lėšoms, kaip aiškiai nurodyta EGADP reglamento 8 straipsnyje, ir kad EGADP lėšomis negali būti finansuojamos priemonės, neatitinkančios ES vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

108.

primena, kad teisinės valstybės principų ir ES sutarties 2 straipsnio nuostatų laikymasis yra išankstinės sąlygos siekiant finansavimo, kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas yra visais atžvilgiais taikomas EGADP lėšoms, kaip aiškiai nurodyta EGADP reglamento 8 straipsnyje, ir kad EGADP lėšomis negali būti finansuojamos priemonės, neatitinkančios ES vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje;

| 109. | mano, kad Sąlygų reglamentas yra pakankama priemonė ir gali padėti užkirsti kelią demokratijos nuosmukiui arba padėti ištaisyti, tačiau tik tuo atveju, jei jis naudojamas laiku, taikant griežtas ir aiškias sąlygas ir atidžiai stebint, kaip įgyvendinamos nacionalinės taisomosios priemonės; |
| --- | --- |

109.

mano, kad Sąlygų reglamentas yra pakankama priemonė ir gali padėti užkirsti kelią demokratijos nuosmukiui arba padėti ištaisyti, tačiau tik tuo atveju, jei jis naudojamas laiku, taikant griežtas ir aiškias sąlygas ir atidžiai stebint, kaip įgyvendinamos nacionalinės taisomosios priemonės;

| 110. | labai apgailestauja dėl to, kad pagal teisinės valstybės sąlygų mechanizmą Komisija pateikė Vengrijai, kaip taisomąsias priemones, 17 sąlygų, kurių nepakanka dideliems teisinės valstybės principo pažeidimams ištaisyti; apgailestauja, kad Komisija neprašė didesnių pokyčių ir apsaugos priemonių, kad būtų atkurtas teisminių institucijų nepriklausomumas, sumažintas korupcijos lygis ir užtikrinta tinkama ES finansinių interesų apsauga; |
| --- | --- |

110.

labai apgailestauja dėl to, kad pagal teisinės valstybės sąlygų mechanizmą Komisija pateikė Vengrijai, kaip taisomąsias priemones, 17 sąlygų, kurių nepakanka dideliems teisinės valstybės principo pažeidimams ištaisyti; apgailestauja, kad Komisija neprašė didesnių pokyčių ir apsaugos priemonių, kad būtų atkurtas teisminių institucijų nepriklausomumas, sumažintas korupcijos lygis ir užtikrinta tinkama ES finansinių interesų apsauga;

| 111. | yra įsitikinęs, kad valstybių narių teisinės valstybės principų laikymasis yra išankstinė patikimo finansų valdymo apskritai ir visų pirma efektyvaus ir veiksmingo ES išteklių valdymo sąlyga; todėl yra įsitikinęs, kad dėl tokių principų pažeidimų kyla rimtas pavojus Sąjungos finansiniams interesams; palankiai vertina ESTT sprendimus (25), kuriais neseniai buvo atkreiptas dėmesys į aiškų ryšį tarp teisinės valstybės principų laikymosi ir efektyvaus Sąjungos biudžeto vykdymo; pakartoja, kad veiksmingai ir efektyviai užtikrinti ir vykdyti ES finansinių interesų apsaugą bus galima tik sustiprinus ES kovos su sukčiavimu struktūrą ir įveikus nacionalinėms sistemoms būdingus apribojimus, trukdančius kovoti su finansiniais nusikaltimais, kurie vis dažniau vykdomi tarptautiniu mastu; mano, kad, kaip pažymėjo ESTT, ES teisės laikymąsi galima užtikrinti tik vykdant veiksmingą teisminę kontrolę, t. y. išlaidų atveju sąlygų laikymosi „neįmanoma visiškai užtikrinti nesant veiksmingos teisminės kontrolės, skirtos užtikrinti Sąjungos teisės laikymąsi; turint omenyje tai, kad tokios nepriklausomų teismų atliekamos kontrolės buvimas tiek valstybėse narėse, tiek Sąjungos lygmeniu yra neatsiejamas nuo teisinės valstybės“ (26); |
| --- | --- |

111.

yra įsitikinęs, kad valstybių narių teisinės valstybės principų laikymasis yra išankstinė patikimo finansų valdymo apskritai ir visų pirma efektyvaus ir veiksmingo ES išteklių valdymo sąlyga; todėl yra įsitikinęs, kad dėl tokių principų pažeidimų kyla rimtas pavojus Sąjungos finansiniams interesams; palankiai vertina ESTT sprendimus (25

26

| 112. | atkreipia dėmesį į žalingą korupcijos poveikį piliečių teisėms; dar kartą pakartoja savo rekomendaciją, kad ES turėtų tapti Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) nare, nes nėra teisinių kliūčių jos visateisei narystei; todėl ragina Komisiją rekomenduoti Tarybai sudaryti tarptautinį susitarimą su GRECO siekiant nustatyti jos narystę; prašo Tarybos priimti aiškią poziciją dėl ES prisijungimo prie GRECO, kurioje būtų paaiškinta, ar esama kokių nors konkrečių prieštaravimų ir, jei taip, kuri valstybė narė ar valstybės narės; |
| --- | --- |

112.

atkreipia dėmesį į žalingą korupcijos poveikį piliečių teisėms; dar kartą pakartoja savo rekomendaciją, kad ES turėtų tapti Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) nare, nes nėra teisinių kliūčių jos visateisei narystei; todėl ragina Komisiją rekomenduoti Tarybai sudaryti tarptautinį susitarimą su GRECO siekiant nustatyti jos narystę; prašo Tarybos priimti aiškią poziciją dėl ES prisijungimo prie GRECO, kurioje būtų paaiškinta, ar esama kokių nors konkrečių prieštaravimų ir, jei taip, kuri valstybė narė ar valstybės narės;

| 113. | primena, kad, siekiant veiksmingai apsaugoti ES finansinius interesus, reikėtų nustatyti nuoseklesnes ir sistemingesnes taisykles dėl skaidrumo, nesuderinamumo, interesų konfliktų, neteisėtos lobistinės veiklos ir „sukamųjų durų“ reiškinio; pabrėžia, kad reikia stiprinti ES skaidrumo registrą; ragina Komisiją stiprinti savo vidaus kontrolės mechanizmus, be kita ko, sukuriant ES institucijų vidaus kovos su korupcija mechanizmą; |
| --- | --- |

113.

primena, kad, siekiant veiksmingai apsaugoti ES finansinius interesus, reikėtų nustatyti nuoseklesnes ir sistemingesnes taisykles dėl skaidrumo, nesuderinamumo, interesų konfliktų, neteisėtos lobistinės veiklos ir „sukamųjų durų“ reiškinio; pabrėžia, kad reikia stiprinti ES skaidrumo registrą; ragina Komisiją stiprinti savo vidaus kontrolės mechanizmus, be kita ko, sukuriant ES institucijų vidaus kovos su korupcija mechanizmą;

ES finansinių interesų apsaugos išorės aspektas

ES finansinių interesų apsaugos išorės aspektas

| 114. | pažymi, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti lėšų, skiriamų ES nepriklausančiose šalyse pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP „Globali Europa“) kontrolei; pažymi, kad tai ypač svarbu atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir ES atsaką į karą Ukrainoje; primena, kad apskritai ES išorės veiksmams skiria apie 10 % savo biudžeto; |
| --- | --- |

114.

pažymi, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti lėšų, skiriamų ES nepriklausančiose šalyse pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP „Globali Europa“) kontrolei; pažymi, kad tai ypač svarbu atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir ES atsaką į karą Ukrainoje; primena, kad apskritai ES išorės veiksmams skiria apie 10 % savo biudžeto;

| 115. | ragina Komisiją atnaujinti pranešimo apie sukčiavimą sistemą, skirtą ES nepriklausančiose šalyse išleistomis lėšomis; pažymi, kad naujojoje sistemoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečias problemas, su kuriomis susiduria ES, kai pinigai išleidžiami už ES teritorijos ribų; |
| --- | --- |

115.

ragina Komisiją atnaujinti pranešimo apie sukčiavimą sistemą, skirtą ES nepriklausančiose šalyse išleistomis lėšomis; pažymi, kad naujojoje sistemoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečias problemas, su kuriomis susiduria ES, kai pinigai išleidžiami už ES teritorijos ribų;

| 116. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl 2021 m. Sąjungos biudžeto, kurioje nurodyta, kad KVTBP „Globali Europa“ (įtraukta į ES bendrąjį biudžetą) atveju 32 iš 67 ištirtų sandorių (t. y. 48 %) buvo nustatyta klaidų ir kad, nepaisant riboto imties dydžio, atlikus auditą, patvirtinta, kad klaidų rizika šioje DFP išlaidų kategorijoje yra didelė, nes 24 klaidos buvo įvertintos, kaip turinčios poveikį ES biudžetui; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai pasitaikančios su 6 išlaidų kategorija „Kaimyninės šalys ir pasaulis“ susijusios klaidos buvo nepatirtos išlaidos, netinkamos finansuoti išlaidos, nepateikti patvirtinamieji dokumentai ir viešųjų pirkimų klaidos; |
| --- | --- |

116.

atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl 2021 m. Sąjungos biudžeto, kurioje nurodyta, kad KVTBP „Globali Europa“ (įtraukta į ES bendrąjį biudžetą) atveju 32 iš 67 ištirtų sandorių (t. y. 48 %) buvo nustatyta klaidų ir kad, nepaisant riboto imties dydžio, atlikus auditą, patvirtinta, kad klaidų rizika šioje DFP išlaidų kategorijoje yra didelė, nes 24 klaidos buvo įvertintos, kaip turinčios poveikį ES biudžetui; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai pasitaikančios su 6 išlaidų kategorija „Kaimyninės šalys ir pasaulis“ susijusios klaidos buvo nepatirtos išlaidos, netinkamos finansuoti išlaidos, nepateikti patvirtinamieji dokumentai ir viešųjų pirkimų klaidos;

| 117. | rekomenduoja sustabdyti paramą biudžetui ES nepriklausančiose šalyse, įskaitant šalis kandidates, kuriose valdžios institucijos akivaizdžiai nesiima tikrų veiksmų prieš plačiai paplitusią korupciją, kartu užtikrinant, kad pagalba pasiektų civilius gyventojus alternatyviais kanalais; ragina, vykdant pasirengimo narystei derybas, pirmenybę skirti kovai su korupcija, daugiausia dėmesio skiriant gebėjimų stiprinimui, pvz., pasitelkiant specializuotas kovos su korupcija įstaigas; ragina Komisiją siųsti aiškius signalus toms šalims kandidatėms, kuriose priešiška reakcija į teisinės valstybės standartus kelia grėsmę jų stojimui į ES arba jį vilkina; apgailestauja, kad, remiantis Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 01/2022, 700 mln. EUR finansinė parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose gerinti, kurią 2014–2020 m. suteikė ES, neturėjo didelio poveikio esminėms reformoms; |
| --- | --- |

117.

rekomenduoja sustabdyti paramą biudžetui ES nepriklausančiose šalyse, įskaitant šalis kandidates, kuriose valdžios institucijos akivaizdžiai nesiima tikrų veiksmų prieš plačiai paplitusią korupciją, kartu užtikrinant, kad pagalba pasiektų civilius gyventojus alternatyviais kanalais; ragina, vykdant pasirengimo narystei derybas, pirmenybę skirti kovai su korupcija, daugiausia dėmesio skiriant gebėjimų stiprinimui, pvz., pasitelkiant specializuotas kovos su korupcija įstaigas; ragina Komisiją siųsti aiškius signalus toms šalims kandidatėms, kuriose priešiška reakcija į teisinės valstybės standartus kelia grėsmę jų stojimui į ES arba jį vilkina; apgailestauja, kad, remiantis Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 01/2022, 700 mln. EUR finansinė parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose gerinti, kurią 2014–2020 m. suteikė ES, neturėjo didelio poveikio esminėms reformoms;

| 118. | pabrėžia, kad bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais yra labai svarbus siekiant apsaugoti už Europos ribų išleistas ES lėšas ir ES biudžeto pajamas; palankiai vertina administracinio bendradarbiavimo susitarimus, kuriuos 2021 m. OLAF pasirašė su dviem tarptautinėmis institucijomis partnerėmis: Ukrainos generaline prokuratūra ir PMO; palankiai vertina tai, kad 2021 m. OLAF organizavo internetinius renginius, kad užmegztų naujus operatyvinius ryšius su ES nepriklausančių šalių tyrimo institucijomis ir paskatintų ES delegacijas visame pasaulyje pranešti apie sukčiavimą ir pažeidimus; |
| --- | --- |

118.

pabrėžia, kad bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais yra labai svarbus siekiant apsaugoti už Europos ribų išleistas ES lėšas ir ES biudžeto pajamas; palankiai vertina administracinio bendradarbiavimo susitarimus, kuriuos 2021 m. OLAF pasirašė su dviem tarptautinėmis institucijomis partnerėmis: Ukrainos generaline prokuratūra ir PMO; palankiai vertina tai, kad 2021 m. OLAF organizavo internetinius renginius, kad užmegztų naujus operatyvinius ryšius su ES nepriklausančių šalių tyrimo institucijomis ir paskatintų ES delegacijas visame pasaulyje pranešti apie sukčiavimą ir pažeidimus;

o

o o

| 119. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

119.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0448.

1

(2)  OL L 437, 2020 12 28, p. 49.

2

(3)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

3

(4)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

4

(5)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

5

(6)  OL L 274, 2019 10 28, p. 1.

6

(7)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

7

(8)  OL C 123, 2022 3 18, p. 12.

8

(9)  OL L 172, 2021 5 17, p. 110.

9

(10)  OL C 342, 2022 9 6, p. 295.

10

(11)  2021 m. rugsėjo 1 d. sprendimas, Andrea Homoki / Europos Komisija, T-517/19, ECLI: EU:T:2021:529.

11

Andrea Homoki / Europos Komisija

(12)  OL C 67, 2022 2 8, p. 86.

12

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0300.

13

(14)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

14

(15)  OL L 300, 2008 11 11, p. 42.

15

(16)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

16

(17)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

17

(18)  OL C 205, 2022 5 20, p. 2.

18

(19)  2022 m. gegužės 16 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0223),

19

(20)  Nuomonė 06/2022 (pagal SESV 322 straipsnio 1 dalį) dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, (OL C 446, 2022 11 24, p. 26), Visą nuomonę galima rasti adresu https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/OP22_06/OP_Recast_LT.pdf.

20

(21)  Iki 2021 m. pabaigos buvo užbaigtos 13 iš 14 procedūrų, pradėtų 2019 m. Vėlesnių atitikties tikrinimo procedūrų metu Komisijos tarnybos įvertino šių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumą su direktyvos nuostatomis ir joje nustatytais įsipareigojimais. 2021 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą dėl netinkamo perkėlimo prieš kitas aštuonias valstybes nares.

21

(22)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

22

(23)  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 (OL L 172, 2021 5 17, p. 110).

23

(24)  2021 m. rugsėjo 20 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos (KKSS) veiksmų planas. Esama padėtis 2021 m. birželio mėn.“ (SWD(2021)0262).

24

(25)  2022 m. vasario 16 d. Sprendimas Vengrija / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimas Lenkijos Respublika / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

25

Vengrija / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba

Lenkijos Respublika / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba

(26)  2022 m. vasario 16 d. sprendimas, Vengrija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą, C-156/21, ECLI: EU:C:2022:97, 132 punktas.

26

Vengrija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/150

---

P9_TA(2023)0019

Mažos apimties žvejybos padėtis ES ir ateities perspektyvos

2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažos apimties žvejybos padėties ES ir ateities perspektyvų (2021/2056(INI))

(2023/C 214/14)

Europos parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos jūrų ekonomikos leidinį Nr. 08/2020 „ES žvejybos laivynas 2020 m. Tendencijos ir ekonominiai rezultatai“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos jūrų ekonomikos leidinį Nr. 08/2020 „ES žvejybos laivynas 2020 m. Tendencijos ir ekonominiai rezultatai“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Komisijos komunikatą „Tausesnės žvejybos Europos Sąjungoje siekis: dabartinė padėtis ir 2021 m. orientyrai“ (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Komisijos komunikatą „Tausesnės žvejybos Europos Sąjungoje siekis: dabartinė padėtis ir 2021 m. orientyrai“ (COM(2020)0248),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 38–44 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 38–44 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (2) (BŽP reglamentas), 4 konstatuojamąją dalį, kurioje teigiama, kad BŽP turėtų prisidėti prie „ilgalaikio aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo“ ir „deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybą“, ir 33 konstatuojamąją dalį, kurioje teigiama, kad „galimybė užsiimti žvejyba turėtų būti suteikiama remiantis skaidriais ir objektyviais kriterijais, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus“ ir kad „valstybės narės turėtų propaguoti atsakingą žvejybą, suteikdamos paskatas tiems veiklos vykdytojams, kurie žvejoja mažiausiai aplinkai kenkiančiu būdu ir suteikia didžiausią naudą visuomenei“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (2) (BŽP reglamentas), 4 konstatuojamąją dalį, kurioje teigiama, kad BŽP turėtų prisidėti prie „ilgalaikio aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo“ ir „deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybą“, ir 33 konstatuojamąją dalį, kurioje teigiama, kad „galimybė užsiimti žvejyba turėtų būti suteikiama remiantis skaidriais ir objektyviais kriterijais, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus“ ir kad „valstybės narės turėtų propaguoti atsakingą žvejybą, suteikdamos paskatas tiems veiklos vykdytojams, kurie žvejoja mažiausiai aplinkai kenkiančiu būdu ir suteikia didžiausią naudą visuomenei“,

| — | atsižvelgdamas į BŽP reglamento 17 straipsnį, kuriame teigiama, kad paskirstydamos žvejybos galimybes valstybės narės taiko „skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į BŽP reglamento 17 straipsnį, kuriame teigiama, kad paskirstydamos žvejybos galimybes valstybės narės taiko „skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (3) (Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (3) (Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES (4), kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES (4), kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento priimtus pakeitimus dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1005/2008 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1139 nuostatos dėl žuvininkystės kontrolės (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento priimtus pakeitimus dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1005/2008 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1139 nuostatos dėl žuvininkystės kontrolės (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (6) (EJRŽAF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (6) (EJRŽAF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (7) (EJRŽF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (7) (EJRŽF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) 2019 m. ES žvejybos laivyno metinę ekonominę ataskaitą (STECF 19-06) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) 2019 m. ES žvejybos laivyno metinę ekonominę ataskaitą (STECF 19-06) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 26 d. ŽMTEK ataskaitą „ES žuvininkystės sektoriaus socialiniai duomenys“ (STECF 19-03) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 26 d. ŽMTEK ataskaitą „ES žuvininkystės sektoriaus socialiniai duomenys“ (STECF 19-03) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 8 d. ŽMTEK 2021 m. ES žvejybos laivyno metinę ekonominę ataskaitą (STECF 21-08) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 8 d. ŽMTEK 2021 m. ES žvejybos laivyno metinę ekonominę ataskaitą (STECF 21-08) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 d. ŽMTEK ataskaitą „BŽP socialinis aspektas“ (STECF 20-14) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 d. ŽMTEK ataskaitą „BŽP socialinis aspektas“ (STECF 20-14) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 7–9 d. Alžyre vykusios JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) regioninės konferencijos „Tvarios mažos apimties žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose ateities kūrimas“ išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 7–9 d. Alžyre vykusios JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) regioninės konferencijos „Tvarios mažos apimties žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose ateities kūrimas“ išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) 14.b uždavinį, raginantį užtikrinti smulkiesiems mažos apimties žvejybos segmento žvejams prieigą prie jūrų išteklių ir rinkų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) 14.b uždavinį, raginantį užtikrinti smulkiesiems mažos apimties žvejybos segmento žvejams prieigą prie jūrų išteklių ir rinkų,

| — | atsižvelgdamas į FAO neprivalomas gaires dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimo maistu saugumo ir skurdo panaikinimo tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO neprivalomas gaires dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimo maistu saugumo ir skurdo panaikinimo tikslus,

| — | atsižvelgdamas į FAO ataskaitą „Pasaulio žvejybos ir akvakultūros padėtis 2020 m.: tvarumo veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO ataskaitą „Pasaulio žvejybos ir akvakultūros padėtis 2020 m.: tvarumo veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų paskelbtus tarptautinius smulkiosios žvejybos ir akvakultūros metus 2022 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų paskelbtus tarptautinius smulkiosios žvejybos ir akvakultūros metus 2022 m.,

| — | atsižvelgdamas į 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) ir joje įtvirtintas sąvokas, tokias kaip planetos išgalės ir ekologinės ribos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) ir joje įtvirtintas sąvokas, tokias kaip planetos išgalės ir ekologinės ribos,

| — | atsižvelgdamas į leidinį „Smulkioji žvejyba Europoje. Statusas, atsparumas ir valdymas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į leidinį „Smulkioji žvejyba Europoje. Statusas, atsparumas ir valdymas“ (13),

| — | atsižvelgdamas „MedFish4Ever“ ministrų deklaraciją ir veiksmų gaires (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas „MedFish4Ever“ ministrų deklaraciją ir veiksmų gaires (14),

| — | atsižvelgdamas į EJRŽF 2020 m. įgyvendinimo ataskaitą (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EJRŽF 2020 m. įgyvendinimo ataskaitą (15),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. ministrų deklaraciją dėl regioninio veiksmų plano dėl mažos apimties žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. ministrų deklaraciją dėl regioninio veiksmų plano dėl mažos apimties žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 2018 m. tyrimą „Paramos žuvininkystei politikos poveikis“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 2018 m. tyrimą „Paramos žuvininkystei politikos poveikis“ (16),

| — | atsižvelgdamas į mokslinį straipsnį „Mažos apimties žvejybos galimybės Europos Sąjungoje. Ar bendra žuvininkystės politika yra tinkamas žingsnis siekiant DVT 14.b?“ (17) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į mokslinį straipsnį „Mažos apimties žvejybos galimybės Europos Sąjungoje. Ar bendra žuvininkystės politika yra tinkamas žingsnis siekiant DVT 14.b?“ (17)

| — | atsižvelgdamas į mokslinį straipsnį „Mažos apimties žvejybos apibrėžtis ir mokslo vaidmens formuojant svarbiausių dalykų suvokimą tyrimas. Sisteminė apžvalga“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į mokslinį straipsnį „Mažos apimties žvejybos apibrėžtis ir mokslo vaidmens formuojant svarbiausių dalykų suvokimą tyrimas. Sisteminė apžvalga“ (18),

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto užsakytą 2017 m. tyrimą „Smulkioji žvejyba ir mėlynasis augimas ES“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto užsakytą 2017 m. tyrimą „Smulkioji žvejyba ir mėlynasis augimas ES“ (19),

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto užsakytą 2021 m. tyrimą „Žuvininkystės elektroninių technologijų praktinis seminaras. III dalis. Sistemos, pritaikytos mažos apimties žvejybos laivams“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto užsakytą 2021 m. tyrimą „Žuvininkystės elektroninių technologijų praktinis seminaras. III dalis. Sistemos, pritaikytos mažos apimties žvejybos laivams“ (20),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. Žuvininkystės komiteto užsakytą tyrimą dėl COVID-19 pandemijos poveikio ES žvejybai ir akvakultūrai (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. Žuvininkystės komiteto užsakytą tyrimą dėl COVID-19 pandemijos poveikio ES žvejybai ir akvakultūrai (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (22),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl mažos apimties priekrantės žvejybos inovacijų ir įvairinimo nuo žuvininkystės priklausomuose regionuose (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl mažos apimties priekrantės žvejybos inovacijų ir įvairinimo nuo žuvininkystės priklausomuose regionuose (23),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl su žuvininkyste susijusio turizmo vaidmens įvairinant žuvininkystę (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl su žuvininkyste susijusio turizmo vaidmens įvairinant žuvininkystę (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Ateities žvejai: naujos darbuotojų kartos pritraukimas į žvejybos sektorių ir darbo vietų pakrančių bendruomenėse kūrimas“ (26) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Ateities žvejai: naujos darbuotojų kartos pritraukimas į žvejybos sektorių ir darbo vietų pakrančių bendruomenėse kūrimas“ (26)

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0291/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0291/2022),

| A. | kadangi EJRŽAF reglamente „mažos apimties priekrantės žvejyba“ apibrėžiama kaip žvejybos veikla, kurią vykdo jūrų ir vidaus vandenų žvejybos laivai, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių, taip pat be laivo žvejojantys žvejai, įskaitant vandens bestuburių rinkėjus, ir kadangi tai yra vienintelė ES teisės aktuose pateikta priekrantės žvejybos apibrėžtis; |
| --- | --- |

A.

kadangi EJRŽAF reglamente „mažos apimties priekrantės žvejyba“ apibrėžiama kaip žvejybos veikla, kurią vykdo jūrų ir vidaus vandenų žvejybos laivai, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių, taip pat be laivo žvejojantys žvejai, įskaitant vandens bestuburių rinkėjus, ir kadangi tai yra vienintelė ES teisės aktuose pateikta priekrantės žvejybos apibrėžtis;

| B. | kadangi dabartinė mažos apimties žvejybos apibrėžtis, įtraukta į EJRŽF reglamentą ir EJRŽAF reglamentą, neapima tam tikrų tipų laivų, pvz., naudojančių tradicinius žvejybos įrankius, kuriems dėl šio neįtraukimo sunku gauti ES finansavimą; kadangi šis neįtraukimas taip pat mažina mažos apimties žvejybos matomumą ir jos rezultatus ES statistikoje, nes šie laivai nepriskiriami sektoriui; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabartinė mažos apimties žvejybos apibrėžtis, įtraukta į EJRŽF reglamentą ir EJRŽAF reglamentą, neapima tam tikrų tipų laivų, pvz., naudojančių tradicinius žvejybos įrankius, kuriems dėl šio neįtraukimo sunku gauti ES finansavimą; kadangi šis neįtraukimas taip pat mažina mažos apimties žvejybos matomumą ir jos rezultatus ES statistikoje, nes šie laivai nepriskiriami sektoriui;

| C. | kadangi yra kitų, ne tokių griežtų požiūrių į mažos apimties, smulkiosios ir priekrantės žvejybos apibrėžtį, pvz., FAO neprivalomose gairėse dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimą maistu ir skurdo panaikinimą arba Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos mažos apimties žvejybos darbo grupės vykstančiose diskusijose; |
| --- | --- |

C.

kadangi yra kitų, ne tokių griežtų požiūrių į mažos apimties, smulkiosios ir priekrantės žvejybos apibrėžtį, pvz., FAO neprivalomose gairėse dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimą maistu ir skurdo panaikinimą arba Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos mažos apimties žvejybos darbo grupės vykstančiose diskusijose;

| D. | kadangi daugelio valstybių narių pagrindinės mažos apimties žvejybos charakteristikos netelpa į EJRŽAF apibrėžtį, nes vyriausybės taiko įvairius papildomus kriterijus, be kita ko, dėl leidžiamų žvejybos įrankių, didžiausio laivo ilgio, variklio galios, maksimalios žvejybos reisų trukmės, atstumo nuo uosto, kuriame laivai gali žvejoti, žvejybos ploto, ilgiausio leidžiamo kelionės laiko ir laivo nuosavybės; |
| --- | --- |

D.

kadangi daugelio valstybių narių pagrindinės mažos apimties žvejybos charakteristikos netelpa į EJRŽAF apibrėžtį, nes vyriausybės taiko įvairius papildomus kriterijus, be kita ko, dėl leidžiamų žvejybos įrankių, didžiausio laivo ilgio, variklio galios, maksimalios žvejybos reisų trukmės, atstumo nuo uosto, kuriame laivai gali žvejoti, žvejybos ploto, ilgiausio leidžiamo kelionės laiko ir laivo nuosavybės;

| E. | kadangi dabartinėje BŽP tinkamai neapibrėžiama smulkiosios, mažos apimties ar priekrantės žvejybos sąvoka, kuri grindžiama tik laivo ilgiu, o kitos tinkamesnės ir naujesnės šios žvejybos rūšies apibrėžtys nustatytos tarptautinėse konvencijose; kadangi reikėtų persvarstyti Europos smulkiosios, mažos apimties žvejybos ir priekrantės žvejybos apibrėžtis; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinėje BŽP tinkamai neapibrėžiama smulkiosios, mažos apimties ar priekrantės žvejybos sąvoka, kuri grindžiama tik laivo ilgiu, o kitos tinkamesnės ir naujesnės šios žvejybos rūšies apibrėžtys nustatytos tarptautinėse konvencijose; kadangi reikėtų persvarstyti Europos smulkiosios, mažos apimties žvejybos ir priekrantės žvejybos apibrėžtis;

| F. | kadangi 2019 m. mažos apimties žvejybos sektorių 28 ES valstybėse narėse sudarė 42 838 laivai – tai sudaro tik 7,5 proc. bendrosios talpos ir 5,4 proc. iškrautų žuvų svorio visose valstybėse narėse – ir juose dirbo 62 650 žvejai, t. y. atitinkamai 75 proc. veikiančių žvejybos laivų ir 48 proc. įgulos; kadangi didelės apimties žvejybos laivai sudarė 19 proc. visų laivų ir 67 proc. bendrosios talpos, juose dirbo 46 proc. visų žvejų ir apskaičiavo 81 proc. valstybėse narėse užregistruoto iškrautų žuvų svorio; kadangi tolimosios žvejybos laivyną sudarė tik 259 registruoti laivai, t. y. mažiau nei 1 proc. bendro laivų skaičiaus, bet 19 proc. bendrosios talpos ir 14 proc. bendro valstybėse narėse užregistruoto iškrautų žuvų svorio; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2019 m. mažos apimties žvejybos sektorių 28 ES valstybėse narėse sudarė 42 838 laivai – tai sudaro tik 7,5 proc. bendrosios talpos ir 5,4 proc. iškrautų žuvų svorio visose valstybėse narėse – ir juose dirbo 62 650 žvejai, t. y. atitinkamai 75 proc. veikiančių žvejybos laivų ir 48 proc. įgulos; kadangi didelės apimties žvejybos laivai sudarė 19 proc. visų laivų ir 67 proc. bendrosios talpos, juose dirbo 46 proc. visų žvejų ir apskaičiavo 81 proc. valstybėse narėse užregistruoto iškrautų žuvų svorio; kadangi tolimosios žvejybos laivyną sudarė tik 259 registruoti laivai, t. y. mažiau nei 1 proc. bendro laivų skaičiaus, bet 19 proc. bendrosios talpos ir 14 proc. bendro valstybėse narėse užregistruoto iškrautų žuvų svorio;

| G. | kadangi, be labai ribotų išteklių laivų paramai iš EJRŽF (500 mln. EUR) ir apskritai žemo įgyvendinimo lygio, mažos apimties žvejyba, nepaisant jos dydžio ir svarbos, yra mažiausiai remiamas segmentas, kuriam skiriama mažiausia lėšų dalis: ji sudaro 38 proc. visų su laivais susijusių operacijų, o tai savo ruožtu sudaro tik 25 proc. visų EJRŽF išlaidų laivams; |
| --- | --- |

G.

kadangi, be labai ribotų išteklių laivų paramai iš EJRŽF (500 mln. EUR) ir apskritai žemo įgyvendinimo lygio, mažos apimties žvejyba, nepaisant jos dydžio ir svarbos, yra mažiausiai remiamas segmentas, kuriam skiriama mažiausia lėšų dalis: ji sudaro 38 proc. visų su laivais susijusių operacijų, o tai savo ruožtu sudaro tik 25 proc. visų EJRŽF išlaidų laivams;

| H. | kadangi pastaraisiais metais Europos laivynas toliau mažėjo ir 2020 m., palyginti su 2019 m., iškrautų žuvų vertė sumažėjo 17 proc., užimtumas – 19 proc., o pelnas – 29 proc. (27); |
| --- | --- |

H.

kadangi pastaraisiais metais Europos laivynas toliau mažėjo ir 2020 m., palyginti su 2019 m., iškrautų žuvų vertė sumažėjo 17 proc., užimtumas – 19 proc., o pelnas – 29 proc. (27);

| I. | kadangi mažos apimties žvejybos laivynas yra mažiausiai finansinių išteklių turintis laivynas; |
| --- | --- |

I.

kadangi mažos apimties žvejybos laivynas yra mažiausiai finansinių išteklių turintis laivynas;

| J. | kadangi, be kita ko, mažos apimties žvejybai būdingas mažas poveikis aplinkai; žuvų rūšių, žvejybos plotų ir įrankių sezoniškumas; nedidelis gamybos operacijų mastas; atsižvelgiama į įvairių rūšių biologinius ir migracijos ciklus, nes naudojami įvairialypio pobūdžio ir gerai atrinkti žvejybos įrankiai; būdinga maža priegauda ir į jūrą išmetamų žuvų kiekis; taip pat gaunama daugiau pajamų vienam investuotam eurui, didesnis sugaunamas kiekis litrui sunaudoto kuro ir didesnė socialinė ir ekonominė vertė vienam iškrautos žuvies kilogramui; |
| --- | --- |

J.

kadangi, be kita ko, mažos apimties žvejybai būdingas mažas poveikis aplinkai; žuvų rūšių, žvejybos plotų ir įrankių sezoniškumas; nedidelis gamybos operacijų mastas; atsižvelgiama į įvairių rūšių biologinius ir migracijos ciklus, nes naudojami įvairialypio pobūdžio ir gerai atrinkti žvejybos įrankiai; būdinga maža priegauda ir į jūrą išmetamų žuvų kiekis; taip pat gaunama daugiau pajamų vienam investuotam eurui, didesnis sugaunamas kiekis litrui sunaudoto kuro ir didesnė socialinė ir ekonominė vertė vienam iškrautos žuvies kilogramui;

| K. | kadangi reikia tinkamai atsižvelgti į tai, kad labai skiriasi įvairių valstybių narių laivynai, laivyno segmentai, įvairių laivyno segmentų poveikis aplinkai, tikslinės rūšys, žvejybos įrankiai, produktyvumas ir vartojimo prioritetai, taip pat į konkrečius žvejybos veiklos ypatumus, susiklosčiusius dėl socialinės struktūros, rinkodaros formų ir struktūrinių bei gamtinių skirtumų tarp įvairių žvejybos regionų; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia tinkamai atsižvelgti į tai, kad labai skiriasi įvairių valstybių narių laivynai, laivyno segmentai, įvairių laivyno segmentų poveikis aplinkai, tikslinės rūšys, žvejybos įrankiai, produktyvumas ir vartojimo prioritetai, taip pat į konkrečius žvejybos veiklos ypatumus, susiklosčiusius dėl socialinės struktūros, rinkodaros formų ir struktūrinių bei gamtinių skirtumų tarp įvairių žvejybos regionų;

| L. | kadangi mažos apimties laivynui būdingi labai seni segmentai ir trūksta tinkamų technologijos, o tai rodo, kad reikia specialios paramos programos mažos apimties žvejybai ir tvirtos viešosios finansinės paramos jos modernizavimui ir plėtrai, be kurios kiltų pavojus veiklos tęstinumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi mažos apimties laivynui būdingi labai seni segmentai ir trūksta tinkamų technologijos, o tai rodo, kad reikia specialios paramos programos mažos apimties žvejybai ir tvirtos viešosios finansinės paramos jos modernizavimui ir plėtrai, be kurios kiltų pavojus veiklos tęstinumui;

| M. | kadangi EJRŽAF reglamentu valstybės narės įpareigojamos atliekant reglamente nurodytą padėties analizę stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu atsižvelgti į konkrečius mažos apimties priekrantės žvejybos poreikius; |
| --- | --- |

M.

kadangi EJRŽAF reglamentu valstybės narės įpareigojamos atliekant reglamente nurodytą padėties analizę stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu atsižvelgti į konkrečius mažos apimties priekrantės žvejybos poreikius;

| N. | kadangi 2019 m. 64,9 proc. 28 ES valstybių narių žvejybos laivų buvo bent 25 metų amžiaus (28), bendrai vidutinis laivų amžius buvo 29,9 metų (29), o mažos apimties žvejybos laivyno – 32,5 metų, o tai neišvengiamai reiškia, kad labai didelė laivyno dalis yra labai sena, taigi neužtikrinamos geriausios saugos ir veiklos sąlygos, didėja susijusi rizika ir veikla tampa brangesnės; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2019 m. 64,9 proc. 28 ES valstybių narių žvejybos laivų buvo bent 25 metų amžiaus (28), bendrai vidutinis laivų amžius buvo 29,9 metų (29), o mažos apimties žvejybos laivyno – 32,5 metų, o tai neišvengiamai reiškia, kad labai didelė laivyno dalis yra labai sena, taigi neužtikrinamos geriausios saugos ir veiklos sąlygos, didėja susijusi rizika ir veikla tampa brangesnės;

| O. | kadangi smulkiųjų žvejų amžius yra didesnis nei kitų žvejybos rūšių žvejų ir 72 proc. smulkiųjų žvejų yra vyresni nei 40 metų ir 11 proc. – vyresni nei 65 metų; |
| --- | --- |

O.

kadangi smulkiųjų žvejų amžius yra didesnis nei kitų žvejybos rūšių žvejų ir 72 proc. smulkiųjų žvejų yra vyresni nei 40 metų ir 11 proc. – vyresni nei 65 metų;

| P. | kadangi dėl ribotų esamų statistinių duomenų sunku atlikti tikslią moterų vaidmens žuvininkystės sektoriuje analizę; kadangi vis dėlto empiriniai duomenys rodo, kad moterys atlieka svarbų vaidmenį mažos apimties žvejyboje užimdamos vis reikšmingesnes pareigas žvejybos veikloje kai kuriose bendruomenėse, renkant vandens bestuburius ir sausumoje vadovaujant žvejybos veiklos ir įrankių parengimui, taip pat prekiaujant ir perdirbant žuvis, ypač konservų pramonėje; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl ribotų esamų statistinių duomenų sunku atlikti tikslią moterų vaidmens žuvininkystės sektoriuje analizę; kadangi vis dėlto empiriniai duomenys rodo, kad moterys atlieka svarbų vaidmenį mažos apimties žvejyboje užimdamos vis reikšmingesnes pareigas žvejybos veikloje kai kuriose bendruomenėse, renkant vandens bestuburius ir sausumoje vadovaujant žvejybos veiklos ir įrankių parengimui, taip pat prekiaujant ir perdirbant žuvis, ypač konservų pramonėje;

| Q. | kadangi, remiantis ataskaita dėl žvejybos socialinio aspekto ES, moterys sudaro 5,4 proc. visų mažos apimties žvejybą vykdančių žmonių (daugiau nei du kartus daugiau nei atitinkamai didelės apimties ir tolimosios žvejybos sektoriuose); |
| --- | --- |

Q.

kadangi, remiantis ataskaita dėl žvejybos socialinio aspekto ES, moterys sudaro 5,4 proc. visų mažos apimties žvejybą vykdančių žmonių (daugiau nei du kartus daugiau nei atitinkamai didelės apimties ir tolimosios žvejybos sektoriuose);

| R. | kadangi ES žvejybos sektorius yra strategiškai svarbus siekiant tiekti žuvį visuomenei ir užtikrinti maisto atsargas valstybėse narėse ir visoje ES; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES žvejybos sektorius yra strategiškai svarbus siekiant tiekti žuvį visuomenei ir užtikrinti maisto atsargas valstybėse narėse ir visoje ES;

| S. | kadangi turi būti užtikrinta, kad žuvininkystės valdymo centralizavimas, kurį skatina BŽP, būtų suderinamas su vietos valdymu, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti sektoriaus socialinį ir ekonominį gyvybingumą; |
| --- | --- |

S.

kadangi turi būti užtikrinta, kad žuvininkystės valdymo centralizavimas, kurį skatina BŽP, būtų suderinamas su vietos valdymu, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti sektoriaus socialinį ir ekonominį gyvybingumą;

| T. | kadangi regionalizavimas yra vienas iš BŽP ramsčių, o decentralizuotas požiūris yra ypač svarbus mažos apimties priekrantės žvejybos sektoriui, atsižvelgiant į žuvininkystės sektoriaus skirtumus atskirose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

T.

kadangi regionalizavimas yra vienas iš BŽP ramsčių, o decentralizuotas požiūris yra ypač svarbus mažos apimties priekrantės žvejybos sektoriui, atsižvelgiant į žuvininkystės sektoriaus skirtumus atskirose valstybėse narėse;

| U. | kadangi bendras valdymas vietos lygmeniu yra labai svarbus siekiant užtikrinti smulkiosios žvejybos sektoriaus dalyvavimą sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

U.

kadangi bendras valdymas vietos lygmeniu yra labai svarbus siekiant užtikrinti smulkiosios žvejybos sektoriaus dalyvavimą sprendimų priėmimo procese;

| V. | kadangi dėl to BŽP nesiūloma aiški ir diferencijuota teisėkūros parama mažos apimties žvejybai, kuri galėtų padėti užtikrinti jos socialinį ir ekonominį gyvybingumą; kadangi valstybės narės taip pat nenustato veiksmingų priemonių šios žvejybos rūšiai; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl to BŽP nesiūloma aiški ir diferencijuota teisėkūros parama mažos apimties žvejybai, kuri galėtų padėti užtikrinti jos socialinį ir ekonominį gyvybingumą; kadangi valstybės narės taip pat nenustato veiksmingų priemonių šios žvejybos rūšiai;

| W. | kadangi daugelyje Europos pakrančių regionų, ypač Viduržemio jūros regione, mažos apimties žvejyba ir vandens bestuburių rinkimas vyksta ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų sankirtoje ir labai prisideda prie socialinės ir ekonominės gerovės, užimtumo ir ekonominės bei socialinės sanglaudos skatinimo įvairiuose pakrančių regionuose ir atokiausiuose regionuose, kurie dažnai susiduria su struktūriniais suvaržymais ir kuriems reikia paramos, kad galėtų pasinaudoti ekonomikos įvairinimo galimybėmis; |
| --- | --- |

W.

kadangi daugelyje Europos pakrančių regionų, ypač Viduržemio jūros regione, mažos apimties žvejyba ir vandens bestuburių rinkimas vyksta ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų sankirtoje ir labai prisideda prie socialinės ir ekonominės gerovės, užimtumo ir ekonominės bei socialinės sanglaudos skatinimo įvairiuose pakrančių regionuose ir atokiausiuose regionuose, kurie dažnai susiduria su struktūriniais suvaržymais ir kuriems reikia paramos, kad galėtų pasinaudoti ekonomikos įvairinimo galimybėmis;

| X. | kadangi dėl to pajamos iš žuvininkystės neturėtų būti laikomos vien pelnu, nes jos taip pat padeda išlaikyti tokį gyvenimo būdą, kuris daugeliui pakrančių bendruomenių turi didžiulę kultūrinę ir istorinę vertę ir kartu užtikrina svarbią socialinę ir ekonominę apsaugą; kadangi šiuo požiūriu mažos apimties žvejyba – tai mažėjančio gyventojų skaičiaus, gyventojų senėjimo ir didėjančio nedarbo, kurie yra pagrindiniai daugelio Europos šalių ir salų pakrančių regionų iššūkiai, sprendimas; kadangi mažos apimties žvejybos įtaka pakrančių ruožų socialiniam ir kultūriniam paveldui yra išskirtinė ir įvairi; |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl to pajamos iš žuvininkystės neturėtų būti laikomos vien pelnu, nes jos taip pat padeda išlaikyti tokį gyvenimo būdą, kuris daugeliui pakrančių bendruomenių turi didžiulę kultūrinę ir istorinę vertę ir kartu užtikrina svarbią socialinę ir ekonominę apsaugą; kadangi šiuo požiūriu mažos apimties žvejyba – tai mažėjančio gyventojų skaičiaus, gyventojų senėjimo ir didėjančio nedarbo, kurie yra pagrindiniai daugelio Europos šalių ir salų pakrančių regionų iššūkiai, sprendimas; kadangi mažos apimties žvejybos įtaka pakrančių ruožų socialiniam ir kultūriniam paveldui yra išskirtinė ir įvairi;

| Y. | kadangi mažos apimties žvejyba gali atlikti esminį vaidmenį siekiant DVT, kaip aiškiai pripažįstama 14.b uždavinyje; kadangi mažos apimties žvejyba taip pat gali prisidėti prie kitų politikos uždavinių, kuriais grindžiami DVT, pvz., 2-ojo DVT bado panaikinimo ir jo 2.3 uždavinio, 5-ojo DVT lygčių lygybės ir jo 5.a ir 5.b uždavinių, 8-ojo DVT deramo darbo ir ekonomikos augimo ir jo 8.5 uždavinio ir 13-ojo DVT klimato politikos apskritai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi mažos apimties žvejyba gali atlikti esminį vaidmenį siekiant DVT, kaip aiškiai pripažįstama 14.b uždavinyje; kadangi mažos apimties žvejyba taip pat gali prisidėti prie kitų politikos uždavinių, kuriais grindžiami DVT, pvz., 2-ojo DVT bado panaikinimo ir jo 2.3 uždavinio, 5-ojo DVT lygčių lygybės ir jo 5.a ir 5.b uždavinių, 8-ojo DVT deramo darbo ir ekonomikos augimo ir jo 8.5 uždavinio ir 13-ojo DVT klimato politikos apskritai;

| Z. | kadangi žvejai atlieka jūrų sergėtojų vaidmenį ir kadangi žvejyba prisideda prie daug baltymų turinčių maisto produktų tiekimo, skatindama sveiką ir subalansuotą mitybą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi žvejai atlieka jūrų sergėtojų vaidmenį ir kadangi žvejyba prisideda prie daug baltymų turinčių maisto produktų tiekimo, skatindama sveiką ir subalansuotą mitybą;

| AA. | kadangi didžioji dauguma avarijų ir incidentų žvejybos laivuose įvyksta dėl žmogiškųjų veiksnių (62,4 proc.), o sistemų ir (arba) įrangos gedimai yra antra pagal dažnumą priežastis (23,2 proc. atvejų); |
| --- | --- |

AA.

kadangi didžioji dauguma avarijų ir incidentų žvejybos laivuose įvyksta dėl žmogiškųjų veiksnių (62,4 proc.), o sistemų ir (arba) įrangos gedimai yra antra pagal dažnumą priežastis (23,2 proc. atvejų);

| AB. | kadangi daugeliu atvejų mažos apimties žvejybai laive reikalingas tik vienas specialistas; |
| --- | --- |

AB.

kadangi daugeliu atvejų mažos apimties žvejybai laive reikalingas tik vienas specialistas;

| AC. | kadangi su mažos apimties žvejybos laivyno saugumu ir patogumu susiję klausimai negali būti nagrinėjami atskirai nuo žvejybos pastangų ir žvejybos laimikio klausimų; kadangi šiuo atžvilgiu bendrosios talpos apribojimas, kaip žvejybos pajėgumų vertinimo kriterijus, daro neigiamą poveikį mažos apimties žvejybos laivyno saugumui ir patogumui, nes juo ribojamos paskatos pakeisti ir modernizuoti laivus arba didinti turimą erdvę siekiant pagerinti įgulos komfortą, saugumą ir galiausiai sektoriaus patrauklumą, ypač jaunimui ir moterims; |
| --- | --- |

AC.

kadangi su mažos apimties žvejybos laivyno saugumu ir patogumu susiję klausimai negali būti nagrinėjami atskirai nuo žvejybos pastangų ir žvejybos laimikio klausimų; kadangi šiuo atžvilgiu bendrosios talpos apribojimas, kaip žvejybos pajėgumų vertinimo kriterijus, daro neigiamą poveikį mažos apimties žvejybos laivyno saugumui ir patogumui, nes juo ribojamos paskatos pakeisti ir modernizuoti laivus arba didinti turimą erdvę siekiant pagerinti įgulos komfortą, saugumą ir galiausiai sektoriaus patrauklumą, ypač jaunimui ir moterims;

| AD. | kadangi tokie su sauga susiję klausimai negali būti svarstomi neatsižvelgiant į mažos apimties žvejybos laivynų valstybėse narėse ypatumus, pvz., tai, kad laivynas gali patirti didelę riziką dėl to, kad nėra sektoriui skirtų specializuotų saugos rekomendacijų, dėl be pašalinės pagalbos vykdomos veiklos pobūdžio, ilgų darbo valandų ar pavojaus įsipainioti įrangoje; kadangi laivyno veiklos sąlygos skiriasi; kadangi dalis laivyno vykdo veiklą iš paplūdimių ar uostų ir prieplaukų, kuriuose veiklos sąlygos labai dažnai yra nesaugios; kadangi, atsižvelgiant į šią padėtį, reikėtų apsvarstyti galimybę pritaikyti varomąją galią prie laivyno charakteristikų ir veiklos sąlygų, nedidinant žvejybos pastangų ar sužvejojamų žuvų kiekio, siekiant sudaryti saugesnes sąlygas laivynui įplaukiant į uostą ir išplaukiant iš jo; |
| --- | --- |

AD.

kadangi tokie su sauga susiję klausimai negali būti svarstomi neatsižvelgiant į mažos apimties žvejybos laivynų valstybėse narėse ypatumus, pvz., tai, kad laivynas gali patirti didelę riziką dėl to, kad nėra sektoriui skirtų specializuotų saugos rekomendacijų, dėl be pašalinės pagalbos vykdomos veiklos pobūdžio, ilgų darbo valandų ar pavojaus įsipainioti įrangoje; kadangi laivyno veiklos sąlygos skiriasi; kadangi dalis laivyno vykdo veiklą iš paplūdimių ar uostų ir prieplaukų, kuriuose veiklos sąlygos labai dažnai yra nesaugios; kadangi, atsižvelgiant į šią padėtį, reikėtų apsvarstyti galimybę pritaikyti varomąją galią prie laivyno charakteristikų ir veiklos sąlygų, nedidinant žvejybos pastangų ar sužvejojamų žuvų kiekio, siekiant sudaryti saugesnes sąlygas laivynui įplaukiant į uostą ir išplaukiant iš jo;

| AE. | kadangi šie aspektai, susiję su variklio galios didinimu dėl konkrečių saugos priežasčių, turėtų būti finansuojami iš subsidijų ir, tam tikroms sąlygoms, turėtų būti remiami EJRŽAF, jei jie nepadidina žvejybos pastangų ar žvejybos pajėgumų; kadangi dėl šių priežasčių EJRŽAF parama taip pat turėtų būti teikiama uostų ir prieplaukų dugno gilinimo operacijoms; |
| --- | --- |

AE.

kadangi šie aspektai, susiję su variklio galios didinimu dėl konkrečių saugos priežasčių, turėtų būti finansuojami iš subsidijų ir, tam tikroms sąlygoms, turėtų būti remiami EJRŽAF, jei jie nepadidina žvejybos pastangų ar žvejybos pajėgumų; kadangi dėl šių priežasčių EJRŽAF parama taip pat turėtų būti teikiama uostų ir prieplaukų dugno gilinimo operacijoms;

| AF. | kadangi mažos apimties žvejyba yra daug labiau priklausoma nuo jūros sąlygų nei didelės apimties žvejyba, dėl to, priklausomai nuo laivo ir įrankių tipo, žvejybos laikotarpiais padaroma daugiau pažeidimų, o tai turi įtakos darbo dienų, kuriomis galima plaukioti, skaičiui per metus; |
| --- | --- |

AF.

kadangi mažos apimties žvejyba yra daug labiau priklausoma nuo jūros sąlygų nei didelės apimties žvejyba, dėl to, priklausomai nuo laivo ir įrankių tipo, žvejybos laikotarpiais padaroma daugiau pažeidimų, o tai turi įtakos darbo dienų, kuriomis galima plaukioti, skaičiui per metus;

| AG. | kadangi mažos apimties žvejyba yra tvari žuvų išteklių biologinio valdymo, išteklių ir selektyvumo požiūriu, taip pat socialiniu ir ekonominiu požiūriu, ir visa tai prisideda prie šios veiklos gilaus įsišaknijimo; |
| --- | --- |

AG.

kadangi mažos apimties žvejyba yra tvari žuvų išteklių biologinio valdymo, išteklių ir selektyvumo požiūriu, taip pat socialiniu ir ekonominiu požiūriu, ir visa tai prisideda prie šios veiklos gilaus įsišaknijimo;

| AH. | kadangi veiksniai, turintys neigiamą poveikį žuvų ištekliams ir taip pat darantys tiesioginę ir netiesioginę žalą žuvininkystei, be kita ko, yra tarša, buveinių nykimas, jūrų eismas ir konkurencija dėl teritorijų, taip pat klimato kaita, kurios matomi padariniai yra kylanti vandens temperatūra, rūgštėjimas, vandenynų srovių pokyčiai, rūšių asinchroniškumas ir svetimų rūšių atsiradimas; |
| --- | --- |

AH.

kadangi veiksniai, turintys neigiamą poveikį žuvų ištekliams ir taip pat darantys tiesioginę ir netiesioginę žalą žuvininkystei, be kita ko, yra tarša, buveinių nykimas, jūrų eismas ir konkurencija dėl teritorijų, taip pat klimato kaita, kurios matomi padariniai yra kylanti vandens temperatūra, rūgštėjimas, vandenynų srovių pokyčiai, rūšių asinchroniškumas ir svetimų rūšių atsiradimas;

| AI. | kadangi būtina didinti gebėjimus prisitaikyti prie klimato kaitos ir krizių ir sušvelninti jų poveikį priimant priemones pakrančių bendruomenių atsparumui didinti; |
| --- | --- |

AI.

kadangi būtina didinti gebėjimus prisitaikyti prie klimato kaitos ir krizių ir sušvelninti jų poveikį priimant priemones pakrančių bendruomenių atsparumui didinti;

| AJ. | kadangi mažos apimties žvejyba taip pat gali prisidėti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo, taigi ir prie klimato kaitos švelninimo pastangų; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi mažos apimties žvejyba taip pat gali prisidėti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo, taigi ir prie klimato kaitos švelninimo pastangų;

| AK. | kadangi, mažos apimties žvejyba yra labai svarbi ES, ypač daugeliui žvejų bendruomenių, kartu su didelės apimties ir tolimąja žvejyba; |
| --- | --- |

AK.

kadangi, mažos apimties žvejyba yra labai svarbi ES, ypač daugeliui žvejų bendruomenių, kartu su didelės apimties ir tolimąja žvejyba;

| AL. | kadangi dar reikia pašalinti daugelį priežasčių, dėl kurių blogėja socialinė ir ekonominė padėtis šiame sektoriuje, be kita ko, atsižvelgiant į poreikį stiprinti žvejų padėtį tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

AL.

kadangi dar reikia pašalinti daugelį priežasčių, dėl kurių blogėja socialinė ir ekonominė padėtis šiame sektoriuje, be kita ko, atsižvelgiant į poreikį stiprinti žvejų padėtį tiekimo grandinėje;

| AM. | kadangi gamintojų organizacijų, asociacijų ir žvejybos gildijų pripažinimas suteiktų joms galimybę gauti finansinę paramą, o jų aktyvaus dalyvavimo skatinimas pasitelkiant bendrą valdymą galėtų akivaizdžiai padidinti pajamas šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

AM.

kadangi gamintojų organizacijų, asociacijų ir žvejybos gildijų pripažinimas suteiktų joms galimybę gauti finansinę paramą, o jų aktyvaus dalyvavimo skatinimas pasitelkiant bendrą valdymą galėtų akivaizdžiai padidinti pajamas šiame sektoriuje;

| AN. | kadangi mažos apimties, smulkiosios ir priekrantės žvejybos pajamoms įtakos turi nepastovios kainos ir dideli rinkos svyravimai, kurie priklauso nuo daugelio išorės veiksnių, pvz., COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

AN.

kadangi mažos apimties, smulkiosios ir priekrantės žvejybos pajamoms įtakos turi nepastovios kainos ir dideli rinkos svyravimai, kurie priklauso nuo daugelio išorės veiksnių, pvz., COVID-19 pandemijos;

| AO. | kadangi skirtingos pajamų ir darbo užmokesčio sistemos žvejybos sektoriuje labai skiriasi ir daugiausia priklauso nuo žvejybos galimybių jūroje, ir tai yra vienas iš veiksnių, dėl kurių šis sektorius tampa mažiau patrauklus naujoms kartoms; |
| --- | --- |

AO.

kadangi skirtingos pajamų ir darbo užmokesčio sistemos žvejybos sektoriuje labai skiriasi ir daugiausia priklauso nuo žvejybos galimybių jūroje, ir tai yra vienas iš veiksnių, dėl kurių šis sektorius tampa mažiau patrauklus naujoms kartoms;

| AP. | kadangi žvejybos specialistams dažnai mokamas mažas darbo užmokestis ir jiems tenka susidurti su sudėtingomis (dažnai mažų garantijų) darbo sąlygomis ir kadangi ši profesija tebėra pavojingiausia pasaulyje, o dėl didėjančių žvejybos veiklos pradžios išlaidų ir kartu didėjančios sektoriaus koncentracijos šis verslas tampa mažiau patrauklus, ypač jaunimui; |
| --- | --- |

AP.

kadangi žvejybos specialistams dažnai mokamas mažas darbo užmokestis ir jiems tenka susidurti su sudėtingomis (dažnai mažų garantijų) darbo sąlygomis ir kadangi ši profesija tebėra pavojingiausia pasaulyje, o dėl didėjančių žvejybos veiklos pradžios išlaidų ir kartu didėjančios sektoriaus koncentracijos šis verslas tampa mažiau patrauklus, ypač jaunimui;

| AQ. | kadangi rinkose dažnai dominuoja nedaug gerai žinomų produktų, o mažos apimties žuvininkystės produktai, kurie yra tvari alternatyva intensyviai eksploatuojamoms rūšims, nesulaukia pakankamo rinkodaros dėmesio; kadangi vartotojai dažnai negali gauti išsamios informacijos apie jų perkamą produktą ar jo gamybos sistemą ir naudojamų žvejybos įrankių tipą; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi rinkose dažnai dominuoja nedaug gerai žinomų produktų, o mažos apimties žuvininkystės produktai, kurie yra tvari alternatyva intensyviai eksploatuojamoms rūšims, nesulaukia pakankamo rinkodaros dėmesio; kadangi vartotojai dažnai negali gauti išsamios informacijos apie jų perkamą produktą ar jo gamybos sistemą ir naudojamų žvejybos įrankių tipą;

| AR. | kadangi tvarus mažos apimties žvejybos pelningumas yra svarbus siekiant padidinti sektoriaus patrauklumą; |
| --- | --- |

AR.

kadangi tvarus mažos apimties žvejybos pelningumas yra svarbus siekiant padidinti sektoriaus patrauklumą;

| AS. | kadangi maži laivai labiausiai kenčia nuo problemų, susijusių su žvejybos licencijų skyrimu Jungtinės Karalystės vandenyse, nes jiems sunku įrodyti savo žvejybos istoriją; |
| --- | --- |

AS.

kadangi maži laivai labiausiai kenčia nuo problemų, susijusių su žvejybos licencijų skyrimu Jungtinės Karalystės vandenyse, nes jiems sunku įrodyti savo žvejybos istoriją;

| AT. | kadangi mažos apimties žvejybos įmonės dažnai susiduria su nepakankamu kapitalu ar finansavimu ir turi labai ribotas galimybes naudotis pagrindinėmis apskaitos priemonėmis, kreditais, mikrofinansavimu ir draudimu; |
| --- | --- |

AT.

kadangi mažos apimties žvejybos įmonės dažnai susiduria su nepakankamu kapitalu ar finansavimu ir turi labai ribotas galimybes naudotis pagrindinėmis apskaitos priemonėmis, kreditais, mikrofinansavimu ir draudimu;

| AU. | kadangi dėl labai padidėjusių veiklos sąnaudų ir kitų sunkinančių veiksnių, pvz., sumažėjusios žuvų pirminio pardavimo vertės ir kylančių kuro kainų, mažos apimties žvejybos sektorius ir toliau patiria ekonominių sunkumų ir smarkiai mažėja jo pajamos; kadangi dėl šių ir kitų veiksnių mažos apimties žvejyba tapo vis labiau priklausoma nuo subsidijų kurui ir tai dažnai verčia žvejus didinti žvejybos pastangas, kad būtų užtikrintas jų veiklos ekonominis gyvybingumas; |
| --- | --- |

AU.

kadangi dėl labai padidėjusių veiklos sąnaudų ir kitų sunkinančių veiksnių, pvz., sumažėjusios žuvų pirminio pardavimo vertės ir kylančių kuro kainų, mažos apimties žvejybos sektorius ir toliau patiria ekonominių sunkumų ir smarkiai mažėja jo pajamos; kadangi dėl šių ir kitų veiksnių mažos apimties žvejyba tapo vis labiau priklausoma nuo subsidijų kurui ir tai dažnai verčia žvejus didinti žvejybos pastangas, kad būtų užtikrintas jų veiklos ekonominis gyvybingumas;

| AV. | kadangi pagal SESV ir EJRŽAF reglamentą numatyta ir skiriama konkreti parama ES atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

AV.

kadangi pagal SESV ir EJRŽAF reglamentą numatyta ir skiriama konkreti parama ES atokiausiems regionams;

| AW. | kadangi mažos apimties žvejybos sektoriui visada trūko organizacinių pajėgumų; kadangi pagrindiniai veiksniai, ribojantys kolektyvinius mažos apimties žvejybos veiksmus, yra didelis šio sektoriaus subjektų skaičius ir jų geografinis pasiskirstymas; šio verslo, kuris daugiausia grindžiamas mažomis šeimos įmonėmis, pobūdis; vadovybei skirtų apmokytų darbuotojų trūkumas; taip pat nepakankama finansinė parama mažos apimties žvejybos organizacijoms, kad jos galėtų dalyvauti sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

AW.

kadangi mažos apimties žvejybos sektoriui visada trūko organizacinių pajėgumų; kadangi pagrindiniai veiksniai, ribojantys kolektyvinius mažos apimties žvejybos veiksmus, yra didelis šio sektoriaus subjektų skaičius ir jų geografinis pasiskirstymas; šio verslo, kuris daugiausia grindžiamas mažomis šeimos įmonėmis, pobūdis; vadovybei skirtų apmokytų darbuotojų trūkumas; taip pat nepakankama finansinė parama mažos apimties žvejybos organizacijoms, kad jos galėtų dalyvauti sprendimų priėmimo procese;

| AX. | kadangi ES ir valstybių narių lygmeniu žuvininkystės specialistai ir žuvininkystės išteklių valdytojai dažnai nepaiso mažos apimties žvejybos ES stebėsenos ir kontrolės; kadangi turėtų būti pagerinta mažos apimties žvejybos stebėsena ir kontrolė, kad būtų galima pagrįsti tvarų ES žuvininkystės valdymą ir prireikus pateikti žvejybos veiklos įrodymus; |
| --- | --- |

AX.

kadangi ES ir valstybių narių lygmeniu žuvininkystės specialistai ir žuvininkystės išteklių valdytojai dažnai nepaiso mažos apimties žvejybos ES stebėsenos ir kontrolės; kadangi turėtų būti pagerinta mažos apimties žvejybos stebėsena ir kontrolė, kad būtų galima pagrįsti tvarų ES žuvininkystės valdymą ir prireikus pateikti žvejybos veiklos įrodymus;

| AY. | kadangi reikia daugiau investicijų, kad būtų vykdomi pažangiausi moksliniai tyrimai ir tobulinamos žinios apie gamtos išteklių, jūrų ekosistemų ir ypač žuvų išteklių būklę, siekiant užtikrinti tvarų jų valdymą; |
| --- | --- |

AY.

kadangi reikia daugiau investicijų, kad būtų vykdomi pažangiausi moksliniai tyrimai ir tobulinamos žinios apie gamtos išteklių, jūrų ekosistemų ir ypač žuvų išteklių būklę, siekiant užtikrinti tvarų jų valdymą;

| AZ. | kadangi valdymo strategijos, grindžiamos tik žvejybos dienų skaičiaus sumažinimu, pvz., taikomos vakarinėje Viduržemio jūros dalyje, kenkia mažos apimties žvejybos sektoriui; kadangi dėl tokio nuolatinio lėšų mažinimo ir jau ir taip nestabilios COVID-19 pandemijos nulemtos padėties gali žlugti didelė sektoriaus dalis, nes jis nebegalėtų pasiekti minimalios pelningumo ribos, užtikrinančios jo išlikimą; kadangi dėl šių sumažinimų taip pat kyla daug problemų, įskaitant saugos laive problemas, padidėjusią sužalojimų riziką, išaugusį neteisėtos žvejybos mastą ir socialinius nedarbo padarinius; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi valdymo strategijos, grindžiamos tik žvejybos dienų skaičiaus sumažinimu, pvz., taikomos vakarinėje Viduržemio jūros dalyje, kenkia mažos apimties žvejybos sektoriui; kadangi dėl tokio nuolatinio lėšų mažinimo ir jau ir taip nestabilios COVID-19 pandemijos nulemtos padėties gali žlugti didelė sektoriaus dalis, nes jis nebegalėtų pasiekti minimalios pelningumo ribos, užtikrinančios jo išlikimą; kadangi dėl šių sumažinimų taip pat kyla daug problemų, įskaitant saugos laive problemas, padidėjusią sužalojimų riziką, išaugusį neteisėtos žvejybos mastą ir socialinius nedarbo padarinius;

| BA. | kadangi žvejų asociacijos, pvz., gildijos, yra pagrindinės kai kurių valstybių narių maisto sistemos dalyvės, kur jos veikia kaip ne pelno socialinės ekonomikos subjektai, atstovaujantys žvejybos sektoriui, ypač mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui ir vandens bestuburių rinkėjams, atlieka visuotinės svarbos funkcijas, naudingas jūrų žvejybai ir žvejybos sektoriaus darbuotojams, ir su verslu susijusias užduotis, t. y. parduoda produktus ir teikia konsultavimo bei valdymo paslaugas; |
| --- | --- |

BA.

kadangi žvejų asociacijos, pvz., gildijos, yra pagrindinės kai kurių valstybių narių maisto sistemos dalyvės, kur jos veikia kaip ne pelno socialinės ekonomikos subjektai, atstovaujantys žvejybos sektoriui, ypač mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui ir vandens bestuburių rinkėjams, atlieka visuotinės svarbos funkcijas, naudingas jūrų žvejybai ir žvejybos sektoriaus darbuotojams, ir su verslu susijusias užduotis, t. y. parduoda produktus ir teikia konsultavimo bei valdymo paslaugas;

| BB. | kadangi būtina nustatyti žuvininkystės išteklių valdymo politiką, pagal kurią būtų gerbiama kolektyvinė prieiga prie žuvininkystės išteklių, kuri visų pirma būtų grindžiama jų biologiniais aspektais ir įgyvendinama kaip bendro žuvininkystės valdymo sistema, kurioje būtų atsižvelgiama į konkrečias žuvininkystės išteklių ir atitinkamų jūrų teritorijų sąlygas, veiksmingai dalyvaujant sektoriaus darbuotojams; |
| --- | --- |

BB.

kadangi būtina nustatyti žuvininkystės išteklių valdymo politiką, pagal kurią būtų gerbiama kolektyvinė prieiga prie žuvininkystės išteklių, kuri visų pirma būtų grindžiama jų biologiniais aspektais ir įgyvendinama kaip bendro žuvininkystės valdymo sistema, kurioje būtų atsižvelgiama į konkrečias žuvininkystės išteklių ir atitinkamų jūrų teritorijų sąlygas, veiksmingai dalyvaujant sektoriaus darbuotojams;

| BC. | kadangi strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ raginama, kad tokios asociacijos kaip gildijos būtų pripažintos pagal ES teisę ir laikomos atitinkančiomis reikalavimus gauti finansinę paramą tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir gamintojų organizacijos; kadangi Komisijos buvo paprašyta priimti iniciatyvą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

BC.

kadangi strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ raginama, kad tokios asociacijos kaip gildijos būtų pripažintos pagal ES teisę ir laikomos atitinkančiomis reikalavimus gauti finansinę paramą tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir gamintojų organizacijos; kadangi Komisijos buvo paprašyta priimti iniciatyvą šiuo klausimu;

| BD. | kadangi smulkiąja žvejyba besiverčiantiems žvejams reikia mokymų, įskaitant naujų įgūdžių ugdymą; |
| --- | --- |

BD.

kadangi smulkiąja žvejyba besiverčiantiems žvejams reikia mokymų, įskaitant naujų įgūdžių ugdymą;

| BE. | kadangi moterų darbas smulkiosios žvejybos sektoriui suteikia pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

BE.

kadangi moterų darbas smulkiosios žvejybos sektoriui suteikia pridėtinės vertės;

| BF. | kadangi mažos apimties žvejybos sektorius vis labiau konkuruoja su kita mėlynosios ekonomikos veikla, taip pat su atsinaujinančiosios energijos interesais, kurie daro poveikį įvairiai veiklai pakrantėse, paplūdimiuose ar uostų teritorijose ir todėl gali perimti teritorijų, kurios anksčiau buvo naudojamos tik mažos apimties žvejybai, kontrolę, o tai lemia perkėlimą ir „jūrų ir pakrančių grobimą“; |
| --- | --- |

BF.

kadangi mažos apimties žvejybos sektorius vis labiau konkuruoja su kita mėlynosios ekonomikos veikla, taip pat su atsinaujinančiosios energijos interesais, kurie daro poveikį įvairiai veiklai pakrantėse, paplūdimiuose ar uostų teritorijose ir todėl gali perimti teritorijų, kurios anksčiau buvo naudojamos tik mažos apimties žvejybai, kontrolę, o tai lemia perkėlimą ir „jūrų ir pakrančių grobimą“;

| BG. | kadangi dėl gentrifikacijos procesų, vykstančių daugelyje besivystančių pakrančių teritorijų, kyla pavojus, kad smulkieji žvejai vis labiau negalės sau leisti gyventi pakrančių teritorijose ir bus priversti pasitraukti toli nuo savo darbo vietos, todėl jų veikla taps dar sudėtingesnė ir nepatogesnė; |
| --- | --- |

BG.

kadangi dėl gentrifikacijos procesų, vykstančių daugelyje besivystančių pakrančių teritorijų, kyla pavojus, kad smulkieji žvejai vis labiau negalės sau leisti gyventi pakrančių teritorijose ir bus priversti pasitraukti toli nuo savo darbo vietos, todėl jų veikla taps dar sudėtingesnė ir nepatogesnė;

| BH. | kadangi didesnis dėmesys išsaugojimui, kurį skatina ES, daro ypatingą poveikį mažos apimties žvejybai, kaip matyti iš saugomų jūrų teritorijų ir saugomų jūrų teritorijų tinklų sukūrimo, kurie daro poveikį mažos apimties žvejybai, nes apriboja susijusią veiklą ir riboja judumą; kadangi rengiant tokią politiką retai atsižvelgiama į poveikį šiam segmentui, o šį aspektą dar labiau apsunkina tai, kad segmento dalyviai nėra tinkamai įtraukti į šiuos procesus (30); |
| --- | --- |

BH.

kadangi didesnis dėmesys išsaugojimui, kurį skatina ES, daro ypatingą poveikį mažos apimties žvejybai, kaip matyti iš saugomų jūrų teritorijų ir saugomų jūrų teritorijų tinklų sukūrimo, kurie daro poveikį mažos apimties žvejybai, nes apriboja susijusią veiklą ir riboja judumą; kadangi rengiant tokią politiką retai atsižvelgiama į poveikį šiam segmentui, o šį aspektą dar labiau apsunkina tai, kad segmento dalyviai nėra tinkamai įtraukti į šiuos procesus (30);

| BI. | kadangi formuojant žuvininkystės valdymo ir jūrų erdvės naudojimo politiką nepakankamai atstovaujama žvejybos sektoriui apskritai ir ypač mažos apimties žvejybai; |
| --- | --- |

BI.

kadangi formuojant žuvininkystės valdymo ir jūrų erdvės naudojimo politiką nepakankamai atstovaujama žvejybos sektoriui apskritai ir ypač mažos apimties žvejybai;

| BJ. | kadangi yra įvairių tipų žvejybos organizacijų, kuriose veikia įvairaus lygio subjektai, atstovaujantys mažos apimties žvejybai: nuo, inter alia, gamintojų organizacijų iki žvejų asociacijų, laivų savininkų asociacijų ir kooperatyvų; kadangi daugelis mažų laivų savininkų nepriklauso jokiai organizacijai; kadangi žvejybos pramonės specialistams atstovaujama žvejybos profesinėse sąjungose; kadangi pats sektorius turėtų nustatyti savo organizacinę tvarką; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi yra įvairių tipų žvejybos organizacijų, kuriose veikia įvairaus lygio subjektai, atstovaujantys mažos apimties žvejybai: nuo, inter alia, gamintojų organizacijų iki žvejų asociacijų, laivų savininkų asociacijų ir kooperatyvų; kadangi daugelis mažų laivų savininkų nepriklauso jokiai organizacijai; kadangi žvejybos pramonės specialistams atstovaujama žvejybos profesinėse sąjungose; kadangi pats sektorius turėtų nustatyti savo organizacinę tvarką;

| BK. | kadangi atitinkamų duomenų išskaidymas yra nepakankamas, todėl sunku gauti išsamią informaciją, ypač apie mažos apimties žvejybą, ir tai trukdo atlikti analizę, visų pirma susijusią su suskirstymu į kategorijas, be kita ko, pagal įmones, laivų savininkus, žvejybos specialistus, laivus, žvejybos įrankius, darbo sąlygas, amžių ir lytį; |
| --- | --- |

BK.

kadangi atitinkamų duomenų išskaidymas yra nepakankamas, todėl sunku gauti išsamią informaciją, ypač apie mažos apimties žvejybą, ir tai trukdo atlikti analizę, visų pirma susijusią su suskirstymu į kategorijas, be kita ko, pagal įmones, laivų savininkus, žvejybos specialistus, laivus, žvejybos įrankius, darbo sąlygas, amžių ir lytį;

Mažos apimties žvejybos stiprinimas visoje vertės grandinėje, didesnių žvejybos pajamų skatinimas ir pajamų įvairinimo galimybių užtikrinimas

| 1. | mano, kad mažos apimties, priekrantės ir smulkiosios žvejybos ateitis priklauso ne tik nuo ilgalaikių ir tvarių priemonių, bet ir nuo konkrečių, veiksmingų ir neatidėliotinų priemonių žvejų pelno maržai padidinti, be kita ko, skiriant didesnes kvotas pagal mokslines rekomendacijas; mano, kad būtina stiprinti šio sektoriaus organizacinius ir komercinius gebėjimus ir profesijos patrauklumą, rengti mokymus ir teikti tikslinę paramą jaunimui bei gerinti veiklos sąlygas, visų pirma siekiant pritraukti moteris į laivus ir apskritai į šį sektorių, ir stiprinti šio sektoriaus padėtį tiekimo grandinėje; todėl ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, EJRŽAF sistemoje nustatyti ir įgyvendinti paramos mažos apimties, smulkiajai ir priekrantės žvejybai skirtus mechanizmus, kurie sudarytų sąlygas spręsti specifines šio sektoriaus segmento problemas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad, siekiant užtikrinti mažos apimties žvejybos ateitį, reikėtų pripažinti jos specifinį pobūdį BŽP ir esamas priemones pritaikyti prie šio sektoriaus poreikių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad reikia parengti bendrą, išsamesnę ir tinkamesnę mažos apimties, smulkiosios ir priekrantės žvejybos apibrėžtį; pabrėžia, kad ši apibrėžtis turėtų būti pragmatiška, išmatuojama ir aiški; taip pat pabrėžia, kad apibrėžtis turėtų būti parengta atlikus tinkamą vertinimą, atsižvelgiant į mažos apimties žvejybos segmento ypatumus ir kriterijus, kitus nei laivų ilgis, siekiant ES mažos apimties žvejybos apibrėžtį pritaikyti prie šio segmento realijų, kaip jau buvo padaryta kai kuriose tarptautinėse konvencijose, pvz., Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT) arba Bendrojoje Viduržemio jūros žvejybos komisijoje (GFCM); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ši apibrėžtis turėtų būti įtraukta į horizontalesnį reglamentą, pvz., BŽP reglamentą, kad ji būtų taikoma visiems ES žuvininkystės teisės aktams; mano, kad galimas apibrėžties pakeitimas neturėtų daryti poveikio EJRŽAF įgyvendinimui dabartiniu laikotarpiu; ragina Komisiją spręsti šį klausimą atliekant būsimą BŽP reglamento peržiūrą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | patvirtina, kad reikia stiprinti ir sutrumpinti sektoriaus vertės grandinę tarp gamintojo ir vartotojo, nes tai padidintų žvejų tiesioginio pardavimo vartotojams galimybes ir sumažintų tarpininkų skaičių, kad idealiu atveju gamintojas galėtų pristatyti produktą tiesiogiai galutiniam vartotojui; pabrėžia, kad reikia skatinti rinkodaros strategijas, be kita ko, skatinant kurti naujus platinimo kanalus, ir skatinti mechanizmus, kuriais gerinamas produktų diferencijavimas, siekiant užtikrinti didžiausią naudą žvejams, padidinti pelningumą, remti didesnį darbo užmokestį ir skatinti sąžiningą ir tinkamą pridėtinės vertės paskirstymą žvejams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina užtikrinti teisingesnį ir tinkamesnį pridėtinės vertės paskirstymą sektoriaus vertės grandinėje ir apsvarstyti galimybę taikyti intervencines priemones, panašias į garantuotas ir orientacines kainas, atsižvelgiant į gamybos sąnaudas kaip kintamąjį, kad būtų pasiektas minėtas tikslas ir padidintos žvejų pajamos; pakartoja, kad valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai imtis veiksmų didelio grandinės disbalanso atvejais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad mažos apimties žvejyba yra silpniausias vertės grandinės segmentas ir kad rinkodaros priemonėmis dažnai pirmenybė teikiama pirkėjo interesams, o ne žvejams, kurie mažai arba visai nekontroliuoja kainų ir todėl gauna tik nedidelį atlygį už parduotus produktus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ES arba valstybių narių lygmeniu įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama apsaugoti arba sukurti kilmės vietos rinkas, tokiu būdu skatinant pirmenybę teikti trumpoms tradicinių produktų prekybos grandinėms; pabrėžia, kad svarbu propaguoti ir išsaugoti nedidelio masto žvejyboje sugautos žuvies kokybę, pvz., be kita ko, šviežumą, sezoniškumą, kultūros paveldą ir tvarumą; ragina labiau remti tokius produktus prekybos mugėse, mažose parduotuvėse ir restoranuose, atsižvelgiant į gyventojų mitybos įpročius, siekiant kuo labiau padidinti vietos žuvininkystės produktų vertę ir skatinti vietos plėtrą; primygtinai ragina rengti kampanijas, kuriomis būtų skatinami vietos žuvininkystės produktai, visapusiškai pasinaudojant bendru rinkos organizavimu (BRO) ir BŽP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia skatinti produktų įvairinimą įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti naujas rinkas, įvertinti mažiau žinomas valgomąsias ir vartojamas rūšis, siekiant pagerinti mažos apimties žvejybos padėtį rinkoje, sumažinti produktų, kurių nuolatinį tiekimą ištisus metus galima užtikrinti tik importuojant, paklausą ir padėti sumažinti pereikvojamų rūšių žvejybos intensyvumą; pakartoja, kad taip pat reikia remti produktų įvairinimo skatinimą konservų sektoriuje, visų pirma naudojant nepakankamai vertinamas arba mažiau vartojamas rūšis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina įgyvendinti viešbučių, restoranų ir maitinimo paslaugų (HORECA) sektoriui skirtą mokymo programą, kad būtų teikiamos žinios apie jūros gėrybes ir geroji išteklių apsaugos praktika, visų pirma didinant informuotumą apie tam tikrų žuvų rūšių pardavimo ir vartojimo nutraukimą žvejybos draudimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia novatoriškų projektų svarbą mažmeninės prekybos sektoriuje, akcentuojant bendradarbiavimą su žvejų gildijomis ir mažos apimties žvejybos asociacijomis, kurios palaiko glaudžius ryšius su galutiniu vartotoju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares ir gamintojų organizacijas apsvarstyti, kaip, laikantis tam tikrų žemės ūkio produktų pavyzdžio, būtų galima geriau skatinti didesnę pridėtinę vertę turinčių perdirbtų žvejybos produktų, įskaitant konservuotus produktus, pardavimą, ir ES žvejybos produktų populiarinimo išorėje programas, be kita ko, pristatyti tokius produktus tarptautiniuose konkursuose ir mugėse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad jūros gėrybių sektorius turi labai ribotas priemones, pvz., vartotojams prieinamas etiketes, siekiant įvertinti mažos apimties žvejybos segmento tvarumo kriterijus ir skatinti mažo poveikio produktus; pabrėžia, kad tais atvejais, kai esama etikečių, mažos apimties žvejyba gali atsidurti nepalankioje padėtyje, nes gali būti sunku gauti kai kuriuos būtinus duomenis arba gali trūkti finansinių pajėgumų pradėti sertifikavimo procesą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atlikti plataus užmojo BRO reglamento peržiūrą siekiant, kad juo būtų labiau prisidedama prie sektoriaus pajamų ir rinkos stabilumo, taip pat geresnio žvejybos produktų pardavimo ir jų pridėtinės vertės didėjimo; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu sukurti sertifikuotas jūros gėrybių etiketes ir žuvininkystės produktams skirtus prekės ženklo mechanizmus, taip pat didinti atsekamumą tiekimo grandinėje, nes tai savo ruožtu pagerintų vartotojų informavimą, paskatintų juos pirkti vietoje ir tvariai išgaunamas jūros gėrybes ir didinti jų informuotumą apie mažos apimties žvejybos produktus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina per EJRŽAF sudaryti palankesnes sąlygas naudotis paramos mažos apimties žvejybai programomis, siekiant pagerinti verslo valdymą ir organizacinius pajėgumus, sumažinti gamybos sąnaudas, gerinti pirmojo pardavimo kainas ir užtikrinti ekonominį ir aplinkosauginį tvarumą, visų pirma pasitelkiant tvaresnį ir modernesnį laivyną; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia sunkumus, su kuriais vis dar susiduria mažos apimties žvejybos sektorius, kuriuos taip pat gali dar labiau padidinti svyruojančios ir kylančios kuro ir kitų žaliavų kainos, o tai visų pirma daro poveikį mažiau konkurencingiems laivyno segmentams, t. y. mažos apimties, smulkiajai ir priekrantės žvejybai; |
| --- | --- |

16.

Mažos apimties, smulkiosios ir priekrantės žvejybos veiklos sąlygų gerinimas ir jos ateities užtikrinimas

| 17. | palankiai vertina tai, kad EJRŽAF numato galimybę remti variklių modernizavimą ir pakeitimą arba naujesnių variklių, išmetančių mažiau CO2, įskaitant variklius, kuriuose naudojamos naujos energiją taupančios technologijos, įsigijimą, taip pat benzininių variklių pertvarkymą; mano, kad turėtų būti taikomos didžiausios dabartinės bendro finansavimo normos; įspėja, kad daugelis šių variklių alternatyvų dar nėra pakankamai išplėtotos arba reiškia didelį bendrosios talpos padidėjimą, pvz., kai kurių elektros variklių atveju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad kai kuriuose regionuose didžioji dalis mažos apimties žvejybos sektoriaus yra priklausoma nuo subsidijų kurui; įspėja, kad Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria pakeičiama Sąjungos energinių produktų ir elektros energijos mokesčių struktūra (COM(2021)0563), kuriuo panaikinamas šiuo metu žuvininkystės sektoriui taikomas privalomas atleidimas nuo mokesčio ir įvedamas minimalus mokesčio tarifas, kelia pavojų didelės dalies mažos apimties žvejybos segmento gyvybingumui, nes šio segmento darbuotojai negali vykdyti ilgų reisų, kad galėtų papildyti degalus pigesniuose uostuose; ragina Komisiją ir valstybes nares tarptautiniu lygmeniu užtikrinti vienodas sąlygas ir todėl toliau atleisti žvejybos pramonę nuo degalų apmokestinimo; pabrėžia, kad bet koks naujas požiūris neturėtų apsunkinti mažos apimties žvejybos ir turėtų būti sutelktas į alternatyvius sprendimus, kurie leistų sektoriui teisingai pereiti prie Žaliojo kurso tikslų, nekenkiant jo gebėjimui ekonomiškai klestėti ir užtikrinti deramas sąlygas savo darbuotojams; atsižvelgdamas į tai ir į dabartinę ypatingą kuro kainų infliaciją, mano, kad valstybės narės galėtų numatyti ypatingas priemones, kuriomis būtų teikiama pagalba mažos apimties, pakrančių ir smulkiosios žvejybos segmentui, atsižvelgiant į numatomą gamybos sąnaudų padidėjimą, visų pirma pagal EJRŽAF ir nacionalines veiklos programas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į sunkumus ir didelį neigiamą ekonominį ir socialinį COVID-19 krizės poveikį žuvininkystės sektoriui ir tai, jog svarbu, kad valstybės narės prireikus skirtų turimas nacionalines ir ES lėšas, taip pat apsvarstytų galimybę įgyvendinti neatidėliotinas priemones, kuriomis siekiama padėti žvejams, įskaitant darbuotojus, įveikti krizes ar rinkos sutrikimus; ragina valstybes nares naudoti per krizių valdymo mechanizmus skiriamus išteklius mažos apimties žvejybai remti; pabrėžia, kad, nepaisant krizės, mažos apimties priekrantės žvejybos sektorius ir toliau veikia ir suteikia ES piliečiams galimybę gauti jūros gėrybių, ypač izoliuotuose pakrančių regionuose, salose ir atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina valstybes nares iš Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės skirti lėšų investicijoms į mažos apimties priekrantės žvejybos laivyną, siekiant padėti žvejams ir veiklos vykdytojams, kurie dirba susijusį darbą, visų pirma moterims, pvz., tinklų gamintojoms, krante dirbančioms padėjėjoms ir pakuotojoms, taip pat darbuotojams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primygtinai ragina Komisiją, remiant EJRŽAF, palengvinti konkrečiam sektoriui skirtą paramą, susijusią su saugojimo, šaldymo ir šaldymo infrastruktūros įrengimu ir šaldymo grandinės nuo laivo iki galutinio vartotojo išlaikymu; mano, kad ši parama yra lemiamas elementas siekiant sudaryti sąlygas smulkiosios žvejybos segmentui visapusiškai pasinaudoti žuvininkystės ištekliais, nenaikinant ir nemažinant išteklių, taip pat užtikrinti reguliarų šviežių ir aukštos kokybės produktų tiekimą ir tiekimą visuomenei, viešbučių, restoranų ir viešojo maitinimo įstaigų (HORECA) sektoriui ir maisto perdirbimo pramonei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad tinkamos sandėliavimo sąlygos uostuose galėtų palengvinti ir užtikrinti žuvų išsaugojimą ir padėti jas platinti komerciniais tikslais, siekiant padidinti žuvų pelningumą netiesiogiai formuojant kainodarą; atsižvelgdamas į tai, primena bendras žemės ūkio rinkų organizavimo ir gamintojų organizacijų numatytas galimybes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad EJRŽAF ir naujose nacionalinėse veiklos programose turėtų būti stiprinama ir aiškiai remiama smulkioji žvejyba, siekiant prisidėti prie daugybės nuo žvejybos tradiciškai priklausomų pakrančių bendruomenių tvarumo ir gyvybingumo užtikrinimo, kad būtų sprendžiamos konkrečios šio segmento problemos ir remiamas tvarus atitinkamos žvejybos valdymas vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad parama, kurią valstybės narės skiria įgyvendinant EJRŽAF, turėtų būti skiriama struktūriniams trūkumams šalinti, taip prisidedant prie didesnių pajamų iš žvejybos, skatinant darbo vietas, kuriose užtikrinamos teisės šiame sektoriuje, ir užtikrinant sąžiningas kainas gamintojams, remiant su žvejyba susijusios veiklos, pradinės ir galutinės grandies žvejybos plėtrą, prisidedant prie pakrančių regionų plėtros ir sanglaudos pagal tausios žvejybos sistemą bei kuriant smulkiosios žvejybos sektoriaus ateitį; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad siekiant pagerinti EJRŽAF finansavimo panaudojimo lygį ir užtikrinti, kad smulkiosios žvejybos sektorius galėtų gauti paramą, būtina išnagrinėti ir įgyvendinti priemones procedūroms supaprastinti, taip sumažinant biurokratizmą, sudėtingumą ir paraiškų tvirtinimo laiką; pakeisti finansavimo procesą, šiuo metu būtin siekiant gauti paramą ir vietoj esamo proceso diegti išankstinio finansavimo sistemą; visapusiškai išnaudoti finansavimo iš fondo ribas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad ES trūksta priemonės, kuri padėtų suprasti EJRŽF ir EJRŽAF investicijų į smulkiosios žvejybos sektorių mastą, finansuojamos gerosios patirties atvejų skaičių, konkrečių rezultatų pasiekimą ir tai, kaip žuvininkystės vietos veiklos grupės veikia ir veiksmingai įgyvendina BŽP; ragina Komisiją sukurti tokią priemonę kaip esminį žingsnį siekiant suprasti, kaip plėsti gerąją patirtį ir atkartoti naudingus žvejybos metodus ES mastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares teikti techninę pagalbą vietos lygmeniu, kad smulkiesiems žvejams būtų lengviau gauti ES ir nacionalinį finansavimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | įspėja dėl didelio vidutinio mažos apimties žvejybos laivyno amžiaus ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad šio segmento žvejybos veiklą reikia padaryti patrauklią jaunimui ir moterims; pabrėžia, kad reikia atnaujinti ir modernizuoti mažos apimties laivyną, siekiant pagerinti saugą ir gyvenimo sąlygas laivuose, padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir padaryti segmentą ekologiškesniu, kartu užtikrinant, kad nebūtų didinami žvejybos pajėgumai visame žvejybos laivyne, gerinant nuo laivyno priklausančių žvejų bendruomenių socialinį ir ekonominį tvarumą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia spręsti situacijas, kai laivai tapo nebereikalingi ir dėl to padidėja eksploatavimo, priežiūros ir perklasifikavimo išlaidos (ekonominiu ir aplinkos apsaugos požiūriu), o tai savo ruožtu kelia pavojų užtikrintoms saugos sąlygoms vykdant veiklą; pabrėžia, kad bendrosios talpos kriterijai, pagal kuriuos matuojamas žvejybos pajėgumas, be kita ko, įtraukiant įguloms skirtą erdvę ir komfortą, gali trukdyti modernizuoti žvejybos laivus ir pagerinti labai reikalingas smulkiosios žvejybos laivyno darbo sąlygas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją persvarstyti šiuos kriterijus ir kitas tarpusavyje susijusias nuostatas, kad būtų rastas sprendimas, kuriuo būtų galima suderinti smulkiosios žvejybos darbuotojų poreikius ir poreikį užtikrinti, kad nebūtų didinami ES laivyno žvejybos pajėgumai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja, kad parama reikiamam laivyno atnaujinimui ir (arba) modernizavimui yra būtina siekiant pagerinti saugą, darbo sąlygas ir ekonominį bei aplinkosauginį veiklos tvarumą; tačiau pabrėžia, kad tai turėtų būti pasiekta tik nedidinant žvejybos pajėgumų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad ignoravus būtinybę atnaujinti laivyną ir prižiūrėti bei modernizuoti laivus, ypač pasenusius ir neveiksmingus, kiltų pavojus smulkiosios žvejybos ateičiai, ypač atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad EJRŽAF suteikia galimybių investuoti į laivų saugumą, geresnes gyvenimo sąlygas ir energinį naudingumą, o tai taip pat gali būti naudinga mažos apimties pakrančių ir smulkiosios žvejybos laivynui, juo taip pat turėtų būti suteikiamos finansavimo galimybės laivų atnaujinimui, restruktūrizavimui ir dydžio keitimui, taip pat naujų smulkiosios žvejybos laivyno laivų įsigijimui, ypač nustatytais atvejais, kai šis laivynas yra pažengusio vidutinio amžiaus ir neužtikrina esminių saugumo ir veikimo sąlygų, taip pat tinkamai pagrįstais atvejais, siekiant padidinti variklio galingumą vardan geresnių saugos sąlygų laive žvejybos metu bei išplaukiant ir grįžtant iš jūros, taip pat pailginti jūroje praleistą laiką, jei nepadidės žvejybos pastangos, ypač atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti visapusišką ES standartų ir reglamentų, susijusių su sauga, darbo ir gyvenimo sąlygomis žvejybos laivuose, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų nuolat stengtis išlaikyti ir atnaujinti savo uostus, siekdamos užtikrinti, kad sužvejotas žuvis būtų galima iškrauti saugiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia socialinę ir ekonominę žuvininkystės sektoriaus, įskaitant smulkiąją, smulkiąją ir priekrantės žvejybą, svarbą atokiausiems regionams, regionams, kuriems būdingi struktūriniai suvaržymai ir mažiau galimybių įvairinti ekonomiką, užimtumo ir socialinės sanglaudos požiūriu; todėl ragina stiprinti ES paramą smulkiosios žvejybos sektoriui šiuose regionuose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į EJRŽAF teikiamą paramą atokiausių regionų žuvininkystės sektoriui, visų pirma siekiant remti papildomas išlaidas, kylančias dėl atokumo prekiaujant tam tikrais žuvininkystės produktais iš kai kurių atokiausių regionų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į atokiausių regionų žuvininkystės sektoriaus vertės grandinių ypatumus ir pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti siekiant jas sustiprinti ir palengvinti jų patekimą į rinkas, o šio tikslo būtų galima pasiekti ne tik atkuriant POSEI žuvininkystės sistemą, bet ir sukuriant panašią transporto sistemą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į turizmo žvejybos šiuose regionuose potencialą, nes tai būdas pritraukti jaunimą į šią profesiją ir įvairinti žvejų pajamas nedidinant žvejybos pastangų, laikantis žvejybos pastangų apribojimų ir didinant visuomenės informuotumą apie sektoriaus tradicijas bei raštingumą jūrų klausimais; pabrėžia, kad reikia užtikrinti su šia veikla susijusios biurokratijos mažinimą ir teikti ES paramą šiai veiklai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad smulkiosios žvejybos ateičiai reikia, kad ES reglamentais būtų užtikrinta tokia reglamentavimo aplinka, kuri stiprintų žvejų padėtį tiekimo grandinėje ir užtikrintų investicijas į ilgalaikį sektoriaus tvarumą, stabilumą ir ekonominį konkurencingumą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad žuvininkystės politikos tikslai turėtų apimti žuvų tiekimo visuomenei užtikrinimą, siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir suverenitetą, besivystančias pakrančių bendruomenes, kartu užtikrinant, kad žuvininkystės veikla būtų plėtojama neperžengiant ekologinių ribų, ir skatinti su žuvininkyste susijusias profesijas didinant jų patrauklumą; pabrėžia, kad įgyvendinant BŽP taip pat turėtų būti pripažintas socialinis ir ekonominis smulkiosios žvejybos vaidmuo žvejų bendruomenėse, kuriant darbo vietas ir gerinant žvejų ir pagalbines užduotis atliekančių darbuotojų, paprastai moterų, gyvenimo sąlygas, gerinant įgulų darbo, gyvenimo ir saugos sąlygas, siekiant pritraukti jaunimą ir užtikrinti kartų atsinaujinimą, užtikrinant tvarumą ir gerą išteklių išsaugojimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pakartoja, kad ES žuvininkystės realybė yra sudėtinga ir įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi atsižvelgiant į atitinkamus žvejybos laivynus, įvairių laivyno segmentų poveikį aplinkai, žvejybos įrankius, žuvų išteklius ir jų išsaugojimo būklę, taip pat gyventojų vartojimo įpročius; atkreipia dėmesį į žuvininkystės valdymo regionalizavimo galimybę, kai tinkama, pagal BŽP, kartu užtikrinant vienodas sąlygas visiems žvejams, be kita ko, regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose; dar kartą patvirtina, kad dėl šios didelės įvairovės žuvininkystės valdymas turi būti vykdomas kartu su išimtimis, kurios leistų valstybėms narėms ir regionams įgyvendinti labiau specializuotą valdymo praktiką, kuria būtų atsižvelgiama į konkrečius ypatumus, skatinamas dialogas, sektoriaus ir pakrančių bendruomenės įtraukiamos į sprendimų priėmimo procesą, nustatant ir įgyvendinant politiką, kuri būtų grindžiama patikimomis mokslinėmis žiniomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | todėl mano, kad valstybių narių EJRŽAF programose reikia atsižvelgti į valdymo iniciatyvas vietos lygmeniu, taikant bendrą valdymą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad šiuo metu atliekamame Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 dėl žuvininkystės kontrolės persvarstyme turėtų būti atsižvelgiama į smulkiosios žvejybos veiklos ypatumus ir ji neturėtų būti pernelyg apkrauta biurokratija, visų pirma susijusia su geografine vieta arba elektroniniu sužvejotų žuvų kiekio duomenų siuntimu; ragina sukurti kontrolės sistemą, kuri būtų specialiai sukurta ir pritaikyta prie smulkiosios priekrantės žvejybos laivyno tikrovės, įskaitant jūrinių bestuburių surinkimą ir žvejybą be laivų, kurioje labai svarbus proporcingumas ir laipsniškas požiūris; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad svarbu įvairinti veiklą platesnėje tvarioje mėlynojoje ekonomikoje, t. y. ugdyti bendruomenių kultūrą, populiarinti šalutinius žvejybos produktus ir produktus, kurie, nors ir turi potencialo, neturi komercinės vertės; vis dėlto mano, kad tokia veikla neturėtų pakenkti žvejybos veiklai ar istorinėms žvejų teisėms į jūrą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad jūrų erdvės naudojimas kitiems ekonominio naudojimo rajonams neturėtų pakenkti istorinėms žvejybos teisėms; mano, kad smulkioji žvejyba turėtų būti visapusiškai integruota į strateginį šios politikos planavimą; mano, kad panaši padėtis yra vidaus vandenyse, kuriuose smulkiosios žvejybos sektorius susiduria su vis didesniais konfliktais dėl išteklių ir gėlo vandens naudojimo, konkuruojančiais su pramonės sektoriais, kurie daro neigiamą poveikį pakrančių buveinėms ir žuvų ištekliams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad dėl saugomų jūrų teritorijų valdymo kylantys socialiniai, ekonominiai ir aplinkosauginiai iššūkiai yra galimas sprendimas siekiant suderinti išsaugojimo ir tvarumo tikslus su smulkiosios žvejybos sektoriaus integravimu į valdymo sprendimus saugomose jūrų teritorijose ir aplink jas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares parengti dalyvavimu grindžiamą požiūrį į saugomų jūrų teritorijų valdymą, grindžiamą biologiniais ir socialiniais bei ekonominiais duomenimis, bendrai parengtais, įgyvendinamais ir peržiūrėtais kartu su saugomų jūrų teritorijų specialistais, susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir smulkiosios žvejybos sektoriumi; ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę plėtoti dalyvaujamojo valdymo praktiką, taip pat siekiant tvarios smulkiosios žvejybos vystymo ir, kai taikytina, tvaraus atsakingo turizmo vystymo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ekonominės ir socialinės apsaugos ne žvejybos laikotarpiais atveju ir nelaimių, kurios trukdo veiklai, atveju; pabrėžia, kad reikia mechanizmų, pagal kuriuos būtų kompensuojamas darbo užmokestis už tokiais laikotarpiais prarastas pajamas; pabrėžia, kad tokia kompensacija turėtų būti laikoma faktiniu darbo laiku senatvės pensijos ir kitų socialinės apsaugos išmokų tikslais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad, jei norime kartų kaitos, turi būti sudarytos patrauklios sąlygos jaunimui ir moterims, o tai reiškia, kad reikia įvertinti žvejybos pajamas ir kartu užtikrinti jos stabilumą, taikyti vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principą, atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas padidinti smulkiosios žvejybos sektoriaus kvotų paskirstymą, užtikrinti mokymą tokiomis sąlygomis, kuriomis būtų tinkamai atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės žvejybos praktikos, žvejybos įrankių ir poreikių įvairovę, taip pat užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir saugą laivuose; primena, kad EJRŽAF lėšomis remiamas mokymas ir profesinis tobulėjimas; mano, kad mokymas turėtų užtikrinti tvirtą praktinį aspektą, atsižvelgiant į konkrečias nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens aplinkybes, kuriomis jie vyksta; be to, mano, kad šį mokymą turėtų būti galima derinti su teoriniu mokymu, taip pat pasinaudoti sukauptomis žiniomis apie tuos, kurie dirbo ar dirba jūroje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina stiprinti finansines ir technines priemones, skirtas žvejybos moksliniams tyrimams valstybėse narėse, kad būtų galima plėtoti žvejybai ir žvejybos ištekliams skirtą veiklą, plečiant ir gerinant duomenų rinkimą ir išteklių būklės vertinimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina padidinti finansinius ir techninius išteklius su žuvininkyste susijusiems moksliniams tyrimams ir plėtrai ES bei kiekvienoje valstybėje narėje; ypač pabrėžia, kad reikia remti šios srities mokslinių tyrimų institutus ir laboratorijas materialiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, siekiant plėtoti veiklą, kuria siekiama skatinti smulkiąją, priekrantės ir smulkiąją žvejybą ir užtikrinti geresnį įvairių žuvų išteklių išeikvojimo priežasčių supratimą bei žuvų išteklių išsaugojimą; pabrėžia, kad būtina įtraukti žvejus ir žvejų asociacijas į mokslinę stebėseną, kartografavimą, duomenų rinkimą, valdymą ir kontrolę, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti jų žiniomis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją pradėti išsamų viso regiono žemėlapio sudarymą, siekiant parengti tikslius ir išsamius bazinius duomenis apie smulkiąją žvejybą, kad būtų galima kiekybiškai ir kokybiškai įvertinti tokios žvejybos ekonominį ir socialinį poveikį bei įvertinti jos produkcijos vertę; jų ekonominį poveikį pakrančių bendruomenėms; ir jų poveikį susijusiems sektoriams; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares ir Komisiją remti mokslinius tyrimus, susijusius su praktika, kuria didinamos ir įvairinamos žvejų bendruomenių ir žvejybos sektoriaus, įskaitant smulkiąją žvejybą, pajamos; mano, kad tokių mokslinių tyrimų rezultatai turėtų būti skleidžiami ES siekiant atkartoti, įgyvendinti ir skatinti projektus tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad, nepaisant to, jog pagerėjo duomenų aprėptis, vis dar trūksta išsamių ekonominių, socialinių ir teritorinių statistinių duomenų ir rodiklių, susijusių su smulkiąja žvejyba Europos lygmeniu; pabrėžia, kad šis statistinių duomenų trūkumas neleidžia atlikti tinkamos segmento analizės, todėl sunkiau imtis tinkamų teisėkūros veiksmų siekiant spręsti svarbiausias problemas, su kuriomis susiduria smulkioji žvejyba; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina valstybes nares stiprinti ir gerinti tinkamą žuvininkystės duomenų rinkimą ir išskaidymą, gauti tinkamus statistinius duomenis apie sužvejotus ir iškrautus kiekius, kad būtų galima geriau įvertinti ir valdyti išteklius, įskaitant susijusią veiklą, socialinius ir ekonominius aspektus, taip pat analizuoti kitus komercinius naudojimo būdus, visų pirma smulkiosios žvejybos ir su jomis susijusiose bendruomenėse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją pradėti išsamų ir viso regiono socialinės apsaugos sistemų ir nacionalinės teisės aktų, taikomų ir prieinamų valstybėse narėse, žemėlapį, siekiant nustatyti ir skatinti sėkmingiausias galimybes, įskaitant teisėkūros ir institucinius mechanizmus, kuriais užtikrinamas visapusiškas socialinės paramos teikėjų dalyvavimas visoje veikloje, susijusioje su tvariu sektoriaus vystymusi, pvz., plėtojant alternatyvią veiklą, bendrą valdymą, finansinę paramą, ženklinimą, atsekamumą ir teisę į deramą darbą bei socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad įgyvendindamos BŽP valstybės narės turi užtikrinti, kad būtini aplinkos apsaugos tikslai būtų įgyvendinami kartu nustatant socialinius ir ekonominius tikslus, o Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos teisės aktus ir rengdamos būsimas teisėkūros iniciatyvas, turėtų atsižvelgti į jų tarpusavio priklausomybę; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad gamintojų organizacijos gali atlikti pagrindinį vaidmenį valdant smulkiosios žvejybos produktų komercializavimo struktūras, gerinant jos produktų patekimą į rinką ir didinant vietos maisto produktų prieinamumą pakrančių bendruomenėse; ypač pabrėžia, kad ši stiprinimo ir skatinimo veikla padėtų sudaryti geresnes sąlygas smulkiosios žvejybos sektoriui derėtis dėl kainų ir skatintų sveiką konkurenciją sektorių viduje bei veiksmingesnį savo struktūrų ir išteklių naudojimą imantis kolektyvinių veiksmų; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog labai svarbu, kad smulkiosios žvejybos sektorius turėtų tvirtesnius specialius organizacinius pajėgumus tam, kad būtų sustiprinta jo pozicija vertės grandinėje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant padidinti smulkiųjų žvejų derybinę galią ir remti, skatinti ir palengvinti šio segmento gamintojų organizacijų, asociacijų ir kooperatyvų kūrimą, nes tai yra svarbi priemonė didinant jų stiprumą tiekimo grandinėje, didinant jų derybinę galią kitų rinkos dalyvių atžvilgiu, siekiant užtikrinti geras pelno maržas ir geriau valdyti jų žvejybos veiklą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primygtinai reikalauja, kad asociacijos ir gildijos būtų pripažįstamos ir tinkamos gauti finansinę paramą tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir gamintojų organizacijos; ragina valstybes nares ir Komisiją, ypač vykdant bendro rinkų organizavimo (BRO) reformą, imtis iniciatyvų šiuo klausimu, siekiant panaikinti bet kokią gildijų ir gamintojų organizacijų diskriminaciją; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų dėl BRO reglamento ir parengti regioninius smulkiosios žvejybos sektoriaus gamintojų organizacijų planus, kad būtų padidintas šio sektoriaus pelningumas ir pagerinta jo produktų kokybė bei atsekamumas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti smulkiuosius žvejus į sprendimų priėmimo procesus ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, ir ragina Tarybą bei valstybes nares didinti sprendimų dėl smulkiosios žvejybos sektoriaus priėmimo proceso skaidrumą, kad būtų užtikrinta atskaitomybė; ragina įgalinti smulkiųjų žvejų asociacijas bendro valdymo komitetuose dalytis atsakomybe ir sprendimų priėmimo galiomis rengiant ir įgyvendinant bendro valdymo planus su nacionalinėmis valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad smulkiosios žvejybos sektoriaus gyvybingumas labai priklauso nuo, viena vertus, saugios prieigos prie išteklių ir žvejybos rajonų ir, kita vertus, nuo pridėtinės vertės rinkų; atsižvelgdamas į tai, ragina taikyti diferencijuotą požiūrį į šio sektoriaus valdymą, kuris apimtų prioritetinę prieigą prie priekrančių žvejybos rajonų; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad bendras valdymas yra labai svarbi smulkiosios žvejybos sektoriaus priemonė, leidžianti optimizuoti žvejybos išteklių valdymą taikant integruotą požiūrį, atsižvelgiant į visus tvarumo aspektus, įskaitant aplinkosaugos, socialinius ir ekonominius aspektus, įtraukiant aktyvų administracijos, žvejybos sektoriaus, mokslo bendruomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą bei dalyvavimą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia mažą žuvininkystės ir sveiko maisto gamybos poveikį aplinkai, nes jis nėra susijęs su dirbtiniu šėrimu, antibiotikais, trąšomis ar cheminių pesticidų naudojimu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad neturėtų būti sukurtas dirbtinis konfliktas tarp pramoninės ir smulkiosios žvejybos sektoriaus žvejų; mano, kad pramoniniai ir smulkieji žvejai tarpusavyje nekonkuruoja, nes jie dažniausiai žvejoja skirtingų rūšių žuvis dažniausiai skirtinguose žvejybos plotuose; atkreipia dėmesį į tai, kad vadinamosios pramoninės žvejybos įmonės taip pat yra šeimos įmonės, kurios veikia iš kartos į kartą ir yra giliai įsišaknijusios vietos žvejų bendruomenėse ir su jomis susijusios; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2022 m. paskelbimas Tarptautiniais smulkiosios žvejybos ir akvakultūros metais suteikia išskirtinę galimybę pasaulio mastu sutelkti dėmesį į šio laivyno segmento atliktą darbą aprūpinimo maistu ir tausaus gamtos išteklių naudojimo srityje, taip pat užtikrinti, kad smulkioji žvejyba taptų matomesnė ir būtų aktyviau įtraukta į sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mano, kad selektyvumo gerinimas ir perėjimas prie mažo poveikio žvejybos būdų yra labai svarbūs siekiant, kad smulkioji žvejyba išliktų ir klestėtų; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad viešosios institucijos turėtų sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą silpniausiems laivyno segmentams, siekiant skatinti vertės grandines ir užkirsti kelią rinkos nepakankamumui; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares parengti teisėkūros iniciatyvas, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti oficialų finansavimą smulkiosios žvejybos sektoriui; pabrėžia, kad tai turėtų apimti galimybę gauti oficialų kreditą kapitalo išlaidoms ir žvejybos operacijų finansavimui; vidutinės trukmės ir ilgalaikių investicijų priemonių ir finansinių produktų plėtojimui bendradarbiaujant su finansų įstaigomis; ir taikyti oficialias finansavimo schemas, pvz., gamybos sutartis arba sandėliavimo kvitus, dalyvaujant žvejams, prekybininkams ir valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad jūrinių teritorijų planavimas (JTP) yra labai svarbus užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą priimant sprendimus dėl jūrų aplinkos naudojimo ir apsaugos; pabrėžia, kad JTP yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti smulkiosios žvejybos sektoriaus žvejų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tvirtina, kad nuolatinis ES paramos sektoriui mažėjimas pagal paskesnes daugiametes finansines programas ir ypač EŽF, EJRŽAF ir BRO finansavimo mažinimas yra vienas iš veiksnių, dėl kurių pablogėjo padėtis šiame sektoriuje; todėl kartoja, kad ES finansinė parama žuvininkystės sektoriui turi būti gerokai padidinta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad FAO publikacija „Neprivalomos gairės dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimą maistu ir skurdo panaikinimą“, yra vertingas indėlis nustatant smulkiosios žvejybos apsaugos didinimo ir skatinimo sistemą, atsižvelgiant į žuvininkystės valdymo politiką; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina visas valstybes nares stiprinti moterų darbo vaidmenį žvejyboje įgyvendinant konkrečius projektus ir visapusiškai teisiškai pripažįstant moterų, kaip padėjėjų ir bendradarbių šeimos žvejybos įmonėse, vaidmenį, siekiant užtikrinti didesnes darbo garantijas, pajamas ateityje ir socialinės apsaugos išmokas; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad tikslinga stiprinti bendradarbiavimą siekiant pripažinti pagrindinį mokymą, kurį teikia kiekvienos valstybės narės ar trečiosios šalies nacionalinės švietimo sistemos pripažintos ir tarptautiniu mastu pripažintos mokyklos ar švietimo įstaigos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mano, kad įvairių sektoriui atstovaujančių organizacijų vienybės stiprinimas būtų svarbus elementas ginant jo reikalavimus ir užtikrinant, kad į jį būtų tinkamai atsižvelgta nustatant žuvininkystės valdymo politiką ir jūrų erdvės naudojimo politiką; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją įgyvendinant sanglaudos politiką skatinti projektus, kuriais būtų prisidedama prie pakrančių ir salų teritorijų, kurios yra neatskiriama žvejybos ir jūrų paveldo dalis, apsaugos; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad smulkiosios žvejybos sektorius, daugiau nei kiti laivyno segmentai, gali patirti didžiausią poveikį, kurį daro didėjantis atsinaujinančiųjų energijos išteklių poreikis siekiant ES žaliajame kurse nustatytų tikslų; pabrėžia, kad smulkioji žvejyba bus ypač paveikta, jei ji bus perkelta dėl vis daugiau jūros vėjo elektrinių parkų priekrančių žvejybos plotuose, nes šio sektoriaus žvejai gali neturėti pajėgumų persikelti į žvejybos vietas už zonos ribų arba pakeisti žvejybos metodus; atsižvelgdamas į tai, ragina tinkamai planuoti jūrų teritorijas siekiant užtikrinti visų sektorių interesus ir, kaip kraštutinę priemonę, teisingai atlyginti smulkiesiems žvejams; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkreipia dėmesį į galimybes, atsirandančias dėl galimos sinergijos tarp smulkiosios žvejybos ir kitų sektorių, visų pirma su pakrančių turizmu, kuris turi tą patį turtą ir infrastruktūrą kaip ir smulkiosios žvejybos sektorius; pabrėžia, kad tokia sąveika sudarytų sąlygas įvairinti vietos ekonomiką, suteiktų papildomų darbo vietų ir pajamų šeimoms bei padėtų stabilizuoti mažėjantį pelningumą ir užimtumą žuvininkystės sektoriuje; atsižvelgdamas į tai, ragina aiškiai apibrėžti žvejybos sąvoką, pagal kurią būtų galima vykdyti reguliuojamą veiklą, o profesionalūs smulkieji žvejai galėtų visapusiškai pasinaudoti sinergijos su mėlynosios ekonomikos sektoriumi teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad smulkiosios žvejybos sektoriuje vis dar nepakankamai atstovaujama moterims; pabrėžia, kad nepaisant to, moterys visada atliko aktyvų, nors dažnai nematomą, vaidmenį šiame sektoriuje; pabrėžia, kad šis „nematomumas“ susijęs ne tik su kultūrinėmis priežastimis, bet ir su oficialių statistinių duomenų apie moterų užimtumą socialinės apsaugos srityje trūkumu; ragina Komisiją ir valstybes nares remti projektus, skirtus informacijai apie moterų užimtumą rinkti, taip pat sudaryti sąlygas moterims patekti į socialinės apsaugos sistemos sektorių ir jame atlikti pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mano, kad užtikrinus prieinamą darbo aplinką, taip pat ir žuvininkystės sektoriuje, siekiant vėl integruotis į darbo rinką tiek veiklą vykdantiems, tiek buvusiems žvejams ir kitiems žvejybos pramonės darbuotojams, turintiems fizinę ar psichinę negalią, būtų užtikrinta didesnė socialinė įtrauktis ir tai padėtų sukurti daugiau paskatų gauti pajamų žuvininkystės sektoriuje ir žvejų bendruomenėse; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Jūrų ekonomikos dokumentas Nr. 08/2020, The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results, Europos Komisija, Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas, 2021 m. kovo 9 d.

(2)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(3)  OL L 354, 2013 12 28, p. 1.

(4)  OL L 257, 2014 8 28, p. 135.

(5)  OL C 474, 2021 11 24, p. 218.

(6)  OL L 247, 2021 7 13, p. 1.

(7)  OL L 149, 2014 5 20, p. 1.

(8)  OL C 184, 2022 5 5, p. 2.

(9)  2019 m. metinė ekonominė ataskaita dėl ES žvejybos laivyno (STECF 19-06), Europos Komisija, Jungtinis tyrimų centras, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, 2019 m. rugpjūčio 20 d.: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ca63ab82-c3bf-11e9-9d01-01aa75ed71a1

(10)  Social data in the EU fisheries sector, Europos Komisija, Jungtinis tyrimų centras, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, 2019 m. rugsėjo 26 d.: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/fd0f6774-e0dd-11e9-9c4e-01aa75ed71a1

(11)  2021 m. metinė ekonominė ataskaita dėl ES žvejybos laivyno (STECF 21-08), Europos Komisija, Jungtinis tyrimų centras, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, 2021 m. gruodžio 8 d.: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/77fb8e7b-58a7-11ec-91ac-01aa75ed71a1/

(12)  „BŽP socialinis aspektas“ (STECF 20-14), Europos Komisija, Jungtinis tyrimų centras, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, 2020 m. gruodžio 10 d.: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2672864/STECF+20-14+-+Social%20+dimension+CFP.pdf/a68c6c42-6b64-41fc-b5a0-b724c71aa78e

(13)  Pascual-Fernández, J. J., Pita, C. ir Bavinck, M. (leid.), Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance, MARE Publication Series, Nr. 23, Springer, Cham, Šveicarija, 2020.

(14)  https://www.actu-environnement.com/media/pdf/news-28756-declaration-malte-surpeche-mediterranee.pdf

(15)  2020 m. EJRŽF įgyvendinimo ataskaita, Europos Komisija, Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas, Paramos žuvininkystės ir akvakultūros stebėsenai ir vertinimui skyrius, 2021 m. rugsėjo mėn.: https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/system/files/2021-09/emff-implementation-report-2020_en.pdf

(16)  Martini, R. ir Innes, J., Relative Effects of Fisheries Policy“, EBPO Maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės dokumentai, Nr. 115, OECD Publishing, Paryžius, 2018: https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/relative-effects-of-fisheries-support-policies_bd9b0dc3-en

(17)  Said, A. et al., Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?, Marine Policy, Nr. 118, 2020: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308597X20302475

(18)  Smith, H. ir Basurto, X., Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review’, Frontiers in Marine Science, Vol. 6, 2019: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmars.2019.00236/full

(19)  Tyrimas Small-scale Fisheries and „Blue Growth“, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius – Struktūrinė ir sanglaudos politika, 2017 m. kovo 18 d.: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/573450/IPOL_STU(2017)573450_EN.pdf

(20)  Tyrimas Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminio skyriaus – struktūrinė ir sanglaudos politika, 2021 m. liepos 30 d.: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690863/IPOL_STU(2021)690863_EN.pdf

(21)  Tyrimas Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture, Europos Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius – Struktūrinė ir sanglaudos politika, 2021 m. liepos 7 d.: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690880/IPOL_STU(2021)690880_EN.pdf

(22)  OL C 419, 2015 12 16, p. 167.

(23)  OL C 58, 2018 2 15, p. 82.

(24)  OL C 334, 2018 9 19, p. 20.

(25)  OL C 117, 2022 3 11, p. 18.

(26)  OL C 117, 2022 3 11, p. 67.

(27)  2021 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatas „Tausesnės žvejybos Europos Sąjungoje siekis: dabartinė padėtis ir 2022 m. orientyrai“ (COM(2021)0279).

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/FISH_FLEET_ALT__custom_1479572/default/table?lang=en

(29)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(30)  Žr. 8 psl. Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (liet. „Mažos apimties žvejyba Europoje: statusas, atsparumas ir valdymas“).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2023 m. sausio 17 d., antradienis

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/167

---

P9_TA(2023)0005

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimai, susiję su 7 straipsniu dėl privilegijų ir imuniteto gynimo ir 9 straipsniu dėl su imunitetu susijusių procedūrų

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, susijusių su 7 straipsniu dėl privilegijų ir imuniteto gynimo ir 9 straipsniu dėl imunitetų procedūrų (2022/2210(REG))

(2023/C 214/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkės 2022 m. lapkričio 9 d. ir gruodžio 16 d. laiškus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkės 2022 m. lapkričio 9 d. ir gruodžio 16 d. laiškus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 236 ir 237 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 236 ir 237 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0001/2023), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0001/2023),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalioja kitą dieną po jų priėmimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios arba ruošiasi pažeisti Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai buvo arba, kaip manoma, bus pažeisti. | 1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos
  arba Europos prokuratūra
  yra pažeidusios arba ruošiasi pažeisti Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai buvo arba, kaip manoma, bus pažeisti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios arba ruošiasi pažeisti Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai buvo arba, kaip manoma, bus pažeisti.

1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos
  arba Europos prokuratūra
  yra pažeidusios arba ruošiasi pažeisti Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai buvo arba, kaip manoma, bus pažeisti.

Pakeitimas 2

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui. | 1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija
  arba Europos vyriausiasis prokuroras
  , arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija
  arba Europos vyriausiasis prokuroras
  , arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

Pakeitimas 3

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 5 dalis

9 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos
  suteikti
  jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami. | 5.   Komitetas gali prašyti atitinkamos
  valstybės narės
  valdžios institucijos
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro pateikti
  jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos
  suteikti
  jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

5.   Komitetas gali prašyti atitinkamos
  valstybės narės
  valdžios institucijos
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro pateikti
  jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

Pakeitimas 4

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 8 dalis

9 straipsnio 8 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl
  šios
  institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla. | 8.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl
  atitinkamos valstybės narės valdžios
  institucijos
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro
  kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl
  šios
  institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla.

8.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl
  atitinkamos valstybės narės valdžios
  institucijos
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro
  kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla.

Pakeitimas 5

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 10 dalis

9 straipsnio 10 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu. | 10.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiajam prokurorui
  , prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.

10.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiajam prokurorui
  , prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 12 dalis

9 straipsnio 12 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12.   Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų
  arba
  valstybių narių nuolatinių atstovybių jam perduotus prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą. | 12.   Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų, valstybių narių nuolatinių atstovybių
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro
  jam perduotus prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12.   Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų
  arba
  valstybių narių nuolatinių atstovybių jam perduotus prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą.

12.   Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų, valstybių narių nuolatinių atstovybių
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro
  jam perduotus prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą.

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 14 dalis

9 straipsnio 14 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14.   Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles. | 14.   Visi
  valstybių narių
  kompetentingų valdžios institucijų
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro
  atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14.   Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles.

14.   Visi
  valstybių narių
  kompetentingų valdžios institucijų
  arba tam tikrais atvejais Europos vyriausiojo prokuroro
  atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2023 m. sausio 17 d., antradienis

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/170

---

P9_TA(2023)0001

ES ir Naujosios Zelandijos susitarimas: Europolo ir Naujosios Zelandijos keitimasis asmens duomenimis

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo projekto (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2023/C 214/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10092/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10092/2022),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis projektą (9269/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis projektą (9269/2022),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalį, 88 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0288/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalį, 88 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0288/2022),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, dėl kurio deramasi, dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, dėl kurio deramasi, dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A9-0003/2023),

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

2.

paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Naujosios Zelandijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 371, 2021 9 15, p. 71.

1

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/171

---

P9_TA(2023)0002

Konvencija dėl elektroninių nusikaltimų: Antrasis papildomas protokolas dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų ratifikuoti Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų Antrąjį papildomą protokolą dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo, projekto (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2023/C 214/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06438/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06438/2022),

| — | atsižvelgdamas į Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų Antrojo papildomo protokolo dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo projektą (14898/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų Antrojo papildomo protokolo dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo projektą (14898/2021),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį, 82 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį, 82 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0146/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A9-0002/2023), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A9-0002/2023),

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

2.

paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Europos Tarybai.

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/172 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/172

---

P9_TA(2023)0003

Atliekų vežimas

2023 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atliekų vežimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1257/2013 ir (ES) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 214/18)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti taisykles, skirtas aplinkai ir žmonių sveikatai apsaugoti nuo neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti dėl atliekų vežimo. Šios taisyklės taip pat turėtų padėti palengvinti atliekų tvarkymą aplinkai saugiu būdu pagal atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (31) 4 straipsnyje, taip pat sumažinti bendrą išteklių naudojimo poveikį ir pagerinti tokio naudojimo efektyvumą, nes tai labai svarbu pereinant prie žiedinės ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti taisykles, skirtas aplinkai ir žmonių sveikatai apsaugoti nuo neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti dėl atliekų vežimo. Šios taisyklės taip pat turėtų padėti palengvinti atliekų tvarkymą aplinkai saugiu būdu pagal atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (31) 4 straipsnyje, taip pat sumažinti bendrą išteklių naudojimo poveikį ir pagerinti tokio naudojimo efektyvumą, nes tai labai svarbu pereinant prie žiedinės ekonomikos;

| (1) | būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti taisykles, skirtas aplinkai ir žmonių sveikatai apsaugoti nuo neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti dėl atliekų vežimo. Šios taisyklės taip pat turėtų padėti palengvinti atliekų tvarkymą aplinkai saugiu būdu pagal atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (31) 4 straipsnyje, taip pat sumažinti bendrą išteklių naudojimo poveikį ir pagerinti tokio naudojimo efektyvumą, nes tai labai svarbu pereinant prie žiedinės ekonomikos
  ir norint pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą ne vėliau kaip 2050 m. Šiuo atžvilgiu atliekų tvarkymas turėtų būti laikomas vienu produkto gyvavimo ciklo nuo gamybos iki antrinių žaliavų etapu, kuriame turėtų būti teikiama pirmenybė tvariems novatoriškiems metodams, kuriais siekiama pagerinti medžiagų iš atliekų naudojimą, energijos vartojimo efektyvumą ir bendrą atliekų tvarkymo indėlį į dekarbonizaciją
  ; |
| --- | --- |

(1)

būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti taisykles, skirtas aplinkai ir žmonių sveikatai apsaugoti nuo neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti dėl atliekų vežimo. Šios taisyklės taip pat turėtų padėti palengvinti atliekų tvarkymą aplinkai saugiu būdu pagal atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (31) 4 straipsnyje, taip pat sumažinti bendrą išteklių naudojimo poveikį ir pagerinti tokio naudojimo efektyvumą, nes tai labai svarbu pereinant prie žiedinės ekonomikos
  ir norint pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą ne vėliau kaip 2050 m. Šiuo atžvilgiu atliekų tvarkymas turėtų būti laikomas vienu produkto gyvavimo ciklo nuo gamybos iki antrinių žaliavų etapu, kuriame turėtų būti teikiama pirmenybė tvariems novatoriškiems metodams, kuriais siekiama pagerinti medžiagų iš atliekų naudojimą, energijos vartojimo efektyvumą ir bendrą atliekų tvarkymo indėlį į dekarbonizaciją
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | netinkamai valdomos atliekų tvarkymo ir šalinimo operacijos gali turėti įvairių neigiamų pasekmių aplinkai ir žmonių gyvenimo kokybei ir kai kurias iš jų yra sunku sušvelninti. Todėl reikia daugiau internete prieinamos informacijos apie įvairias vykdomas atliekų tvarkymo operacijas, t. y. apie jų kiekį, rūšis, maršrutus ir susijusias paskirties vietas, taip pat apie atliekų tvarkymo veiklos tikrinimą ir stebėseną; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

netinkamai valdomos atliekų tvarkymo ir šalinimo operacijos gali turėti įvairių neigiamų pasekmių aplinkai ir žmonių gyvenimo kokybei ir kai kurias iš jų yra sunku sušvelninti. Todėl reikia daugiau internete prieinamos informacijos apie įvairias vykdomas atliekų tvarkymo operacijas, t. y. apie jų kiekį, rūšis, maršrutus ir susijusias paskirties vietas, taip pat apie atliekų tvarkymo veiklos tikrinimą ir stebėseną;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | pažanga gerinant atliekų tvarkymo veiksmingumą ir efektyvumą turėtų būti derinama su priemonėmis, skirtomis susidarančių atliekų kiekiui mažinti, visų pirma su atliekomis susijusiose gamybos ir vartojimo pradinėse grandyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

pažanga gerinant atliekų tvarkymo veiksmingumą ir efektyvumą turėtų būti derinama su priemonėmis, skirtomis susidarančių atliekų kiekiui mažinti, visų pirma su atliekomis susijusiose gamybos ir vartojimo pradinėse grandyse;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Europos žaliojo kurso komunikate (34) nustatomos didelio užmojo veiksmų gairės, kaip Sąjungą pertvarkyti į tvarią, efektyvaus išteklių naudojimo ir neutralaus poveikio klimatui ekonomiką. Jame Komisija raginama peržiūrėti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 nustatytas Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane (35), priimtame 2020 m. kovo mėn., dar kartą pabrėžiama būtinybė imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų supaprastintas Sąjungoje pakartotinai naudoti ir perdirbti skirtų atliekų vežimas, kad Sąjunga neperkeltų savo atliekų problemų į trečiąsias šalis ir kad būtų geriau tvarkomasi su neteisėtu atliekų vežimu. Be aplinkosauginės ir socialinės naudos, tai taip pat gali padėti sumažinti ES strateginę priklausomybę nuo žaliavų. Taryba (36) ir Europos Parlamentas (37) taip pat paragino peržiūrėti dabartines Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Europos žaliojo kurso komunikate (34) nustatomos didelio užmojo veiksmų gairės, kaip Sąjungą pertvarkyti į tvarią, efektyvaus išteklių naudojimo ir neutralaus poveikio klimatui ekonomiką. Jame Komisija raginama peržiūrėti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 nustatytas Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane (35), priimtame 2020 m. kovo mėn., dar kartą pabrėžiama būtinybė imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų supaprastintas Sąjungoje pakartotinai naudoti ir perdirbti skirtų atliekų vežimas, kad Sąjunga neperkeltų savo atliekų problemų į trečiąsias šalis ir kad būtų geriau tvarkomasi su neteisėtu atliekų vežimu. Be aplinkosauginės ir socialinės naudos, tai taip pat gali padėti sumažinti ES strateginę priklausomybę nuo žaliavų. Taryba (36) ir Europos Parlamentas (37) taip pat paragino peržiūrėti dabartines Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006;

| (3) | Europos žaliojo kurso komunikate (34) nustatomos didelio užmojo veiksmų gairės, kaip Sąjungą pertvarkyti į tvarią, efektyvaus išteklių naudojimo ir neutralaus poveikio klimatui ekonomiką. Jame Komisija raginama peržiūrėti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 nustatytas Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane (35), priimtame 2020 m. kovo mėn., dar kartą pabrėžiama būtinybė imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų supaprastintas Sąjungoje pakartotinai naudoti ir perdirbti skirtų atliekų vežimas, kad Sąjunga neperkeltų savo atliekų problemų į trečiąsias šalis ir kad būtų geriau tvarkomasi su neteisėtu atliekų vežimu. Be aplinkosauginės ir socialinės naudos, tai taip pat gali padėti sumažinti ES strateginę priklausomybę nuo žaliavų. 
  Tačiau norint Sąjungoje išlaikyti daugiau susidariusių atliekų reikės gerinti perdirbimo ir atliekų tvarkymo pajėgumus.
  Taryba (36) ir Europos Parlamentas (37) taip pat paragino peržiūrėti dabartines Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006
  . Siekiant remti žiedinę ekonomiką, turėtų būti remiamos novatoriškos verslo iniciatyvos, pavyzdžiui, atliekų surinkimas perdirbimo, atnaujinimo, mokslinių tyrimų ar produktų projektavimo tobulinimo tikslais
  ; |
| --- | --- |

(3)

Europos žaliojo kurso komunikate (34) nustatomos didelio užmojo veiksmų gairės, kaip Sąjungą pertvarkyti į tvarią, efektyvaus išteklių naudojimo ir neutralaus poveikio klimatui ekonomiką. Jame Komisija raginama peržiūrėti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 nustatytas Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane (35), priimtame 2020 m. kovo mėn., dar kartą pabrėžiama būtinybė imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų supaprastintas Sąjungoje pakartotinai naudoti ir perdirbti skirtų atliekų vežimas, kad Sąjunga neperkeltų savo atliekų problemų į trečiąsias šalis ir kad būtų geriau tvarkomasi su neteisėtu atliekų vežimu. Be aplinkosauginės ir socialinės naudos, tai taip pat gali padėti sumažinti ES strateginę priklausomybę nuo žaliavų. 
  Tačiau norint Sąjungoje išlaikyti daugiau susidariusių atliekų reikės gerinti perdirbimo ir atliekų tvarkymo pajėgumus.
  Taryba (36) ir Europos Parlamentas (37) taip pat paragino peržiūrėti dabartines Sąjungos taisykles dėl atliekų vežimo, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006
  . Siekiant remti žiedinę ekonomiką, turėtų būti remiamos novatoriškos verslo iniciatyvos, pavyzdžiui, atliekų surinkimas perdirbimo, atnaujinimo, mokslinių tyrimų ar produktų projektavimo tobulinimo tikslais
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | 2020 m. spalio mėn. Sąjunga pateikė Bazelio konvencijos sekretoriatui pranešimą apie atliekų vežimą Sąjungos viduje pagal tos konvencijos 11 straipsnį. Todėl pagal tą straipsnį Sąjunga galėtų nustatyti konkrečias taisykles, taikomas atliekų vežimui ES viduje, kurios būtų aplinkai saugios ne mažiau nei numatytosios Bazelio konvencijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

2020 m. spalio mėn. Sąjunga pateikė Bazelio konvencijos sekretoriatui pranešimą apie atliekų vežimą Sąjungos viduje pagal tos konvencijos 11 straipsnį. Todėl pagal tą straipsnį Sąjunga galėtų nustatyti konkrečias taisykles, taikomas atliekų vežimui ES viduje, kurios būtų aplinkai saugios ne mažiau nei numatytosios Bazelio konvencijoje;

Išbraukta.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | moksliniai tyrimai ir inovacijos turėtų būti neatsiejama Europos atliekų tvarkymo sektoriaus dalis. Atliekų mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklas turėtų apimti pramonę, universitetus ir kitas mokslinių tyrimų įstaigas. Todėl peržiūrint šį reglamentą ir atitinkamus su juo susijusius aktus turėtų būti atsižvelgiama į atliekų tvarkymo metodų inovacijas, kai tokiais metodais prisidedama prie atliekų tvarkymo aplinkos požiūriu saugiu būdu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

moksliniai tyrimai ir inovacijos turėtų būti neatsiejama Europos atliekų tvarkymo sektoriaus dalis. Atliekų mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklas turėtų apimti pramonę, universitetus ir kitas mokslinių tyrimų įstaigas. Todėl peržiūrint šį reglamentą ir atitinkamus su juo susijusius aktus turėtų būti atsižvelgiama į atliekų tvarkymo metodų inovacijas, kai tokiais metodais prisidedama prie atliekų tvarkymo aplinkos požiūriu saugiu būdu;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | siekiant užtikrinti tikrą perėjimą prie žiedinės ekonomikos vežant atliekas iš jų kilmės vietos į geriausią tokių atliekų tvarkymo vietą, reikėtų atsižvelgti į artumo principą, medžiagų naudojimo efektyvumą ir poreikį mažinti atliekų aplinkosauginį pėdsaką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

siekiant užtikrinti tikrą perėjimą prie žiedinės ekonomikos vežant atliekas iš jų kilmės vietos į geriausią tokių atliekų tvarkymo vietą, reikėtų atsižvelgti į artumo principą, medžiagų naudojimo efektyvumą ir poreikį mažinti atliekų aplinkosauginį pėdsaką;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | šiuo reglamentu turėtų būti užtikrintas teisinis tikrumas ir vienodas Sąjungos teisės aktų taikymas atliekų tvarkymo srityje, kad būtų lengviau laikytis atitinkamų aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos nuostatų. Reikėtų vengti pernelyg didelės administracinės naštos, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

šiuo reglamentu turėtų būti užtikrintas teisinis tikrumas ir vienodas Sąjungos teisės aktų taikymas atliekų tvarkymo srityje, kad būtų lengviau laikytis atitinkamų aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos nuostatų. Reikėtų vengti pernelyg didelės administracinės naštos, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | siekiant atsižvelgti į atliekų tvarkymo technologijų inovacijas, susijusias su aplinkos požiūriu saugiu tvarkymu, taip pat į vartotojų elgesio rūšiuojant atliekas pokyčius, labai svarbu, kad IIIB priedas būtų nuolat atnaujinamas. Komisija visų pirma turėtų įvertinti, ar įtraukti įrašus apie naudotą avalynę, drabužius ir kitus tekstilės gaminius, mineralinę vatą ir čiužinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

siekiant atsižvelgti į atliekų tvarkymo technologijų inovacijas, susijusias su aplinkos požiūriu saugiu tvarkymu, taip pat į vartotojų elgesio rūšiuojant atliekas pokyčius, labai svarbu, kad IIIB priedas būtų nuolat atnaujinamas. Komisija visų pirma turėtų įvertinti, ar įtraukti įrašus apie naudotą avalynę, drabužius ir kitus tekstilės gaminius, mineralinę vatą ir čiužinius;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | gerai veikiančioje Sąjungos atliekų vežimo rinkoje pirmenybė turėtų būti teikiama artumui, savarankiškumui ir geriausių prieinamų atliekų tvarkymo technologijų naudojimui kaip pagrindiniams principams. Siekiant neutralaus poveikio klimatui, efektyviai išteklius naudojančios ir konkurencingos Sąjungos ekonomikos, kuri ilguoju laikotarpiu būtų tvari, labai svarbu užtikrinti teisingą perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

gerai veikiančioje Sąjungos atliekų vežimo rinkoje pirmenybė turėtų būti teikiama artumui, savarankiškumui ir geriausių prieinamų atliekų tvarkymo technologijų naudojimui kaip pagrindiniams principams. Siekiant neutralaus poveikio klimatui, efektyviai išteklius naudojančios ir konkurencingos Sąjungos ekonomikos, kuri ilguoju laikotarpiu būtų tvari, labai svarbu užtikrinti teisingą perėjimą prie žiedinės ekonomikos;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | dėl teisinio tikrumo ir siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą bei tinkamą vidaus rinkos veikimą, būtina numatyti procedūrinius veiksmus ir apsaugos priemones tiems atvejams, kai pranešėjas nori vežti atliekas
  , kurioms taikoma išankstinio rašytinio pranešimo ir sutikimo procedūra
  . Taip pat, atsižvelgiant į Bazelio konvencijos 6 straipsnio 11 dalį būtina užtikrinti, kad išlaidas, atsirandančias dėl situacijų, kai atliekų vežimas, kuriam taikomas išankstinis pranešimas ir sutikimas, negali būti baigtas arba yra neteisėtas, padengtų atitinkami veiklos vykdytojai. Šiuo tikslu pranešėjas kiekvienam
  tokių
  atliekų vežimui turėtų nustatyti finansinę garantiją arba lygiavertį draudimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

dėl teisinio tikrumo ir siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą bei tinkamą vidaus rinkos veikimą, būtina numatyti procedūrinius veiksmus ir apsaugos priemones tiems atvejams, kai pranešėjas nori vežti atliekas
  , kurioms taikoma išankstinio rašytinio pranešimo ir sutikimo procedūra
  . Taip pat, atsižvelgiant į Bazelio konvencijos 6 straipsnio 11 dalį būtina užtikrinti, kad išlaidas, atsirandančias dėl situacijų, kai atliekų vežimas, kuriam taikomas išankstinis pranešimas ir sutikimas, negali būti baigtas arba yra neteisėtas, padengtų atitinkami veiklos vykdytojai. Šiuo tikslu pranešėjas kiekvienam
  tokių
  atliekų vežimui turėtų nustatyti finansinę garantiją arba lygiavertį draudimą;

| (20) | dėl teisinio tikrumo ir siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą bei tinkamą vidaus rinkos veikimą,
  prisidedant prie ilgalaikio Sąjungos konkurencingumo,
  būtina numatyti procedūrinius veiksmus ir apsaugos priemones tiems atvejams, kai pranešėjas nori vežti atliekas. Taip pat, atsižvelgiant į Bazelio konvencijos 6 straipsnio 11 dalį būtina užtikrinti, kad išlaidas, atsirandančias dėl situacijų, kai atliekų vežimas, kuriam taikomas išankstinis pranešimas ir sutikimas, negali būti baigtas arba yra neteisėtas, padengtų atitinkami veiklos vykdytojai. Šiuo tikslu pranešėjas kiekvienam atliekų vežimui turėtų nustatyti finansinę garantiją arba lygiavertį draudimą; |
| --- | --- |

(20)

dėl teisinio tikrumo ir siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą bei tinkamą vidaus rinkos veikimą,
  prisidedant prie ilgalaikio Sąjungos konkurencingumo,
  būtina numatyti procedūrinius veiksmus ir apsaugos priemones tiems atvejams, kai pranešėjas nori vežti atliekas. Taip pat, atsižvelgiant į Bazelio konvencijos 6 straipsnio 11 dalį būtina užtikrinti, kad išlaidas, atsirandančias dėl situacijų, kai atliekų vežimas, kuriam taikomas išankstinis pranešimas ir sutikimas, negali būti baigtas arba yra neteisėtas, padengtų atitinkami veiklos vykdytojai. Šiuo tikslu pranešėjas kiekvienam atliekų vežimui turėtų nustatyti finansinę garantiją arba lygiavertį draudimą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | siekiant mažiau vėluoti tvarkant pranešimus apie atliekų vežimą ir palengvinti atitinkamų institucijų keitimąsi informacija, būtina, kad informacijos bei duomenų, susijusių su atskirais atliekų vežimais Sąjungos viduje, teikimas ir keitimasis jais būtų atliekamas elektroninėmis priemonėmis. Taip pat būtina įgalioti Komisiją nustatyti sistemų, užtikrinančių šį elektroninį informacijos pateikimą ir keitimąsi ja, praktinio įgyvendinimo (pvz., sujungimo, architektūros ir saugumo) procedūrinius ir eksploatacinius reikalavimus. Taip pat būtina skirti pakankamai laiko valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams pasirengti perėjimui nuo popierinių dokumentų, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1013/2006, prie keitimosi informacija ir dokumentais elektroniniu būdu. Todėl šis naujas įpareigojimas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus 24 mėnesiams
  nuo
  šio reglamento
  taikymo
  dienos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

siekiant mažiau vėluoti tvarkant pranešimus apie atliekų vežimą ir palengvinti atitinkamų institucijų keitimąsi informacija, būtina, kad informacijos bei duomenų, susijusių su atskirais atliekų vežimais Sąjungos viduje, teikimas ir keitimasis jais būtų atliekamas elektroninėmis priemonėmis. Taip pat būtina įgalioti Komisiją nustatyti sistemų, užtikrinančių šį elektroninį informacijos pateikimą ir keitimąsi ja, praktinio įgyvendinimo (pvz., sujungimo, architektūros ir saugumo) procedūrinius ir eksploatacinius reikalavimus. Taip pat būtina skirti pakankamai laiko valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams pasirengti perėjimui nuo popierinių dokumentų, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1013/2006, prie keitimosi informacija ir dokumentais elektroniniu būdu. Todėl šis naujas įpareigojimas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus 24 mėnesiams
  nuo
  šio reglamento
  taikymo
  dienos;

| (22) | siekiant mažiau vėluoti tvarkant pranešimus apie atliekų vežimą ir palengvinti atitinkamų institucijų
  ir ekonominės veiklos vykdytojų
  keitimąsi informacija, būtina, kad informacijos bei duomenų, susijusių su atskirais atliekų vežimais Sąjungos viduje, teikimas ir keitimasis jais būtų atliekamas elektroninėmis priemonėmis. 
  Centrinė sistema ir nacionalinė sistema turėtų būti tarpusavyje susietos ir visapusiškai veikiančios. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas mažinti vėlavimus, nepaprastai svarbu, kad šiose sistemose būtų galima dalytis dokumentais ir kad jose būtų išsami informacijos, susijusios su konkrečiais atliekų vežimais, paieškos duomenų bazė.
  Taip pat būtina įgalioti Komisiją nustatyti sistemų, užtikrinančių šį elektroninį informacijos pateikimą ir keitimąsi ja, praktinio įgyvendinimo (pvz., sujungimo, architektūros ir saugumo) procedūrinius ir eksploatacinius reikalavimus. Taip pat būtina skirti pakankamai laiko valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams pasirengti perėjimui nuo popierinių dokumentų, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1013/2006, prie keitimosi informacija ir dokumentais elektroniniu būdu. Todėl šis naujas įpareigojimas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus 24 mėnesiams
  po
  šio reglamento
  įsigaliojimo
  dienos
  ir iki to atitinkamoms institucijoms turėtų būti suteikta prieiga prie galutinės centrinės sistemos versijos testavimo ir mokymosi tikslais
  ; |
| --- | --- |

(22)

siekiant mažiau vėluoti tvarkant pranešimus apie atliekų vežimą ir palengvinti atitinkamų institucijų
  ir ekonominės veiklos vykdytojų
  keitimąsi informacija, būtina, kad informacijos bei duomenų, susijusių su atskirais atliekų vežimais Sąjungos viduje, teikimas ir keitimasis jais būtų atliekamas elektroninėmis priemonėmis. 
  Centrinė sistema ir nacionalinė sistema turėtų būti tarpusavyje susietos ir visapusiškai veikiančios. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas mažinti vėlavimus, nepaprastai svarbu, kad šiose sistemose būtų galima dalytis dokumentais ir kad jose būtų išsami informacijos, susijusios su konkrečiais atliekų vežimais, paieškos duomenų bazė.
  Taip pat būtina įgalioti Komisiją nustatyti sistemų, užtikrinančių šį elektroninį informacijos pateikimą ir keitimąsi ja, praktinio įgyvendinimo (pvz., sujungimo, architektūros ir saugumo) procedūrinius ir eksploatacinius reikalavimus. Taip pat būtina skirti pakankamai laiko valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams pasirengti perėjimui nuo popierinių dokumentų, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1013/2006, prie keitimosi informacija ir dokumentais elektroniniu būdu. Todėl šis naujas įpareigojimas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus 24 mėnesiams
  po
  šio reglamento
  įsigaliojimo
  dienos
  ir iki to atitinkamoms institucijoms turėtų būti suteikta prieiga prie galutinės centrinės sistemos versijos testavimo ir mokymosi tikslais
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų alternatyvios procedūros, taikomos kaip elektroninės sistemos apsaugos priemonės. Laikinų centrinės sistemos gedimų atveju duomenys turėtų išlikti apsaugoti ir prieinami, o su vežimais susijusios procedūros turėtų būti atliekamos be reikalo nedelsiant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų alternatyvios procedūros, taikomos kaip elektroninės sistemos apsaugos priemonės. Laikinų centrinės sistemos gedimų atveju duomenys turėtų išlikti apsaugoti ir prieinami, o su vežimais susijusios procedūros turėtų būti atliekamos be reikalo nedelsiant;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | turint tikslą užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų tinkamai tvarkyti joms pateiktus su atliekų vežimu susijusius dokumentus,
  būtina įpareigoti pranešėją
  pateikti
  patvirtintą
  šių dokumentų
  vertimą
  į toms valdžios institucijoms priimtiną kalbą
  , joms to
  paprašius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

turint tikslą užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų tinkamai tvarkyti joms pateiktus su atliekų vežimu susijusius dokumentus,
  būtina įpareigoti pranešėją
  pateikti
  patvirtintą
  šių dokumentų
  vertimą
  į toms valdžios institucijoms priimtiną kalbą
  , joms to
  paprašius;

| (30) | turint tikslą užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų tinkamai tvarkyti joms pateiktus su atliekų vežimu susijusius dokumentus
  ir kad sykiu nebūtų užkraunama nereikalinga administracinė našta, pranešėjas turėtų
  pateikti
  pranešimus, informaciją, dokumentus ar kitus informacinius duomenis atitinkamų kompetentingų institucijų valstybės narės oficialia kalba arba anglų kalba. Patvirtintas
  šių dokumentų
  vertimas
  į toms valdžios institucijoms priimtiną kalbą
  turėtų būti pateiktas kompetentingoms institucijoms
  paprašius
  , tačiau tik tinkamai pagrįstais atvejais
  ; |
| --- | --- |

(30)

turint tikslą užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų tinkamai tvarkyti joms pateiktus su atliekų vežimu susijusius dokumentus
  ir kad sykiu nebūtų užkraunama nereikalinga administracinė našta, pranešėjas turėtų
  pateikti
  pranešimus, informaciją, dokumentus ar kitus informacinius duomenis atitinkamų kompetentingų institucijų valstybės narės oficialia kalba arba anglų kalba. Patvirtintas
  šių dokumentų
  vertimas
  į toms valdžios institucijoms priimtiną kalbą
  turėtų būti pateiktas kompetentingoms institucijoms
  paprašius
  , tačiau tik tinkamai pagrįstais atvejais
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | siekiant išvengti atliekų ar prekių vežimo trikdžių esant kompetentingų institucijų nesutarimams dėl šių atliekų ar prekių statuso, būtina nustatyti tokių nesutarimų sprendimo procedūrą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad kompetentingos institucijos pagrįstų savo sprendimus nuostatomis, susijusiomis su šalutinių produktų nustatymu ir nebelaikymo atliekomis statusu pagal Direktyvą 2008/98/EB. Taip pat būtina nustatyti procedūrą, skirtą kompetentingų institucijų nesutarimams dėl to, ar atliekoms turėtų būti taikoma, ar netaikoma pranešimo procedūra, išspręsti.
  Siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų geriau suderintos sąlygos, kuriomis atliekoms turėtų būti taikoma pranešimo procedūra, Komisija taip pat turėtų būti įgaliota priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi konkrečių atliekų klasifikavimo atitinkamuose šio reglamento prieduose kriterijai, pagal kuriuos bus nustatoma, ar joms taikoma, ar netaikoma pranešimo procedūra. Be to, siekiant
  išvengti klaidingo atliekų, kaip naudotų prekių, deklaravimo
  ir užtikrinti teisinį aiškumą
  ,
  Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi
  naudotų prekių ir atliekų atskyrimo
  kriterijai
  ,
  skirti
  tam tikriems gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra svarbus, ypač juos eksportuojant iš Sąjungos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

siekiant išvengti atliekų ar prekių vežimo trikdžių esant kompetentingų institucijų nesutarimams dėl šių atliekų ar prekių statuso, būtina nustatyti tokių nesutarimų sprendimo procedūrą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad kompetentingos institucijos pagrįstų savo sprendimus nuostatomis, susijusiomis su šalutinių produktų nustatymu ir nebelaikymo atliekomis statusu pagal Direktyvą 2008/98/EB. Taip pat būtina nustatyti procedūrą, skirtą kompetentingų institucijų nesutarimams dėl to, ar atliekoms turėtų būti taikoma, ar netaikoma pranešimo procedūra, išspręsti.
  Siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų geriau suderintos sąlygos, kuriomis atliekoms turėtų būti taikoma pranešimo procedūra, Komisija taip pat turėtų būti įgaliota priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi konkrečių atliekų klasifikavimo atitinkamuose šio reglamento prieduose kriterijai, pagal kuriuos bus nustatoma, ar joms taikoma, ar netaikoma pranešimo procedūra. Be to, siekiant
  išvengti klaidingo atliekų, kaip naudotų prekių, deklaravimo
  ir užtikrinti teisinį aiškumą
  ,
  Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi
  naudotų prekių ir atliekų atskyrimo
  kriterijai
  ,
  skirti
  tam tikriems gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra svarbus, ypač juos eksportuojant iš Sąjungos;

| (31) | siekiant išvengti atliekų ar prekių vežimo trikdžių esant kompetentingų institucijų nesutarimams dėl šių atliekų ar prekių statuso, būtina nustatyti tokių nesutarimų sprendimo procedūrą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad kompetentingos institucijos pagrįstų savo sprendimus nuostatomis, susijusiomis su šalutinių produktų nustatymu ir nebelaikymo atliekomis statusu pagal Direktyvą 2008/98/EB. Taip pat būtina nustatyti
  konkrečių atliekų klasifikavimo šio reglamento prieduose kriterijus ir nustatyti
  procedūrą, skirtą kompetentingų institucijų nesutarimams dėl to, ar atliekoms turėtų būti taikoma, ar netaikoma pranešimo procedūra, išspręsti.
  Be to
  ,
  siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir
  išvengti klaidingo atliekų, kaip naudotų prekių, deklaravimo,
  būtina nustatyti
  naudotų prekių ir atliekų atskyrimo
  kriterijus
  ,
  skirtus
  tam tikriems gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra svarbus, ypač juos eksportuojant iš Sąjungos; |
| --- | --- |

(31)

siekiant išvengti atliekų ar prekių vežimo trikdžių esant kompetentingų institucijų nesutarimams dėl šių atliekų ar prekių statuso, būtina nustatyti tokių nesutarimų sprendimo procedūrą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad kompetentingos institucijos pagrįstų savo sprendimus nuostatomis, susijusiomis su šalutinių produktų nustatymu ir nebelaikymo atliekomis statusu pagal Direktyvą 2008/98/EB. Taip pat būtina nustatyti
  konkrečių atliekų klasifikavimo šio reglamento prieduose kriterijus ir nustatyti
  procedūrą, skirtą kompetentingų institucijų nesutarimams dėl to, ar atliekoms turėtų būti taikoma, ar netaikoma pranešimo procedūra, išspręsti.
  Be to
  ,
  siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir
  išvengti klaidingo atliekų, kaip naudotų prekių, deklaravimo,
  būtina nustatyti
  naudotų prekių ir atliekų atskyrimo
  kriterijus
  ,
  skirtus
  tam tikriems gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra svarbus, ypač juos eksportuojant iš Sąjungos;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | siekiant apsaugoti susijusių šalių aplinką, būtina patikslinti pagal Bazelio konvenciją nustatyto draudimo eksportuoti naudoti skirtas pavojingąsias atliekas į trečiąsias šalis, kuriose netaikomas EBPO sprendimas, apimtį. Visų pirma būtina patikslinti atliekų, kurioms taikomas toks draudimas, sąrašą ir užtikrinti, kad į šį sąrašą taip pat būtų įtrauktos Bazelio konvencijos II priede išvardytos atliekos, būtent, buitinės atliekos, buitinių atliekų deginimo likučiai ir sunkiai
  perdirbamų
  plastikų atliekos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

siekiant apsaugoti susijusių šalių aplinką, būtina patikslinti pagal Bazelio konvenciją nustatyto draudimo eksportuoti naudoti skirtas pavojingąsias atliekas į trečiąsias šalis, kuriose netaikomas EBPO sprendimas, apimtį. Visų pirma būtina patikslinti atliekų, kurioms taikomas toks draudimas, sąrašą ir užtikrinti, kad į šį sąrašą taip pat būtų įtrauktos Bazelio konvencijos II priede išvardytos atliekos, būtent, buitinės atliekos, buitinių atliekų deginimo likučiai ir sunkiai
  perdirbamų
  plastikų atliekos;

| (36) | siekiant apsaugoti susijusių šalių aplinką, būtina patikslinti pagal Bazelio konvenciją nustatyto draudimo eksportuoti naudoti skirtas pavojingąsias atliekas į trečiąsias šalis, kuriose netaikomas EBPO sprendimas, apimtį. Visų pirma būtina patikslinti atliekų, kurioms taikomas toks draudimas, sąrašą ir užtikrinti, kad į šį sąrašą taip pat būtų įtrauktos Bazelio konvencijos II priede išvardytos atliekos, būtent, buitinės atliekos, buitinių atliekų deginimo likučiai ir sunkiai
  perdirbamos, užterštos ar mišrios
  plastikų atliekos; |
| --- | --- |

(36)

siekiant apsaugoti susijusių šalių aplinką, būtina patikslinti pagal Bazelio konvenciją nustatyto draudimo eksportuoti naudoti skirtas pavojingąsias atliekas į trečiąsias šalis, kuriose netaikomas EBPO sprendimas, apimtį. Visų pirma būtina patikslinti atliekų, kurioms taikomas toks draudimas, sąrašą ir užtikrinti, kad į šį sąrašą taip pat būtų įtrauktos Bazelio konvencijos II priede išvardytos atliekos, būtent, buitinės atliekos, buitinių atliekų deginimo likučiai ir sunkiai
  perdirbamos, užterštos ar mišrios
  plastikų atliekos;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

36 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36a) | Sąjunga turėtų nuodugniai persvarstyti savo plastiko atliekų tvarkymo sistemą, pradedant nuo prevencijos ir užtikrinimo, kad tokios atliekos būtų surenkamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36a)

Sąjunga turėtų nuodugniai persvarstyti savo plastiko atliekų tvarkymo sistemą, pradedant nuo prevencijos ir užtikrinimo, kad tokios atliekos būtų surenkamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

36 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36b) | plastiko atliekos kelia ypatingų sunkumų. Polimerai yra labai įvairūs, juose dažnai yra pavojingų priedų ir daug teršalų. Pavojingų priedų ir teršalų kiekiui matuoti eksporto kontrolės tikslais reikėtų bangiai kainuojančių testų. Plastiko atliekų perdirbimo lygis yra žemas, ir perdirbant plastiko atliekas gali susidaryti didelis galutinių atliekų kiekis. Kai kurios pagrindinės transportavimo įmonės yra įsipareigojusios sustabdyti plastiko atliekų vežimą, kad padėtų sumažinti taršą. Atsižvelgiant į įvairias problemas, kylančias dėl plastiko atliekų tvarkymo trečiosiose valstybėse, Sąjunga turėtų palaipsniui nutraukti visų rūšių plastiko atliekų eksportą už Sąjungos ir ELPA šalių ribų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36b)

plastiko atliekos kelia ypatingų sunkumų. Polimerai yra labai įvairūs, juose dažnai yra pavojingų priedų ir daug teršalų. Pavojingų priedų ir teršalų kiekiui matuoti eksporto kontrolės tikslais reikėtų bangiai kainuojančių testų. Plastiko atliekų perdirbimo lygis yra žemas, ir perdirbant plastiko atliekas gali susidaryti didelis galutinių atliekų kiekis. Kai kurios pagrindinės transportavimo įmonės yra įsipareigojusios sustabdyti plastiko atliekų vežimą, kad padėtų sumažinti taršą. Atsižvelgiant į įvairias problemas, kylančias dėl plastiko atliekų tvarkymo trečiosiose valstybėse, Sąjunga turėtų palaipsniui nutraukti visų rūšių plastiko atliekų eksportą už Sąjungos ir ELPA šalių ribų;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

36 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36c) | siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai vykdomas laipsniškas plastiko atliekų eksporto už Sąjungos ir ELPA šalių ribų panaikinimas, būtina vykdyti reguliarią stebėseną ir patikrinimus kontrolės punktuose, be kita ko, užkirsti kelią bet kokiam laipsniško panaikinimo reikalavimo apėjimui pateikiant melagingus teiginius, kad vežamas plastikas nėra atliekos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36c)

siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai vykdomas laipsniškas plastiko atliekų eksporto už Sąjungos ir ELPA šalių ribų panaikinimas, būtina vykdyti reguliarią stebėseną ir patikrinimus kontrolės punktuose, be kita ko, užkirsti kelią bet kokiam laipsniško panaikinimo reikalavimo apėjimui pateikiant melagingus teiginius, kad vežamas plastikas nėra atliekos;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

36 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36d) | siekiant skatinti plastiko perdirbimą Sąjungoje, turėtų būti remiama gaminių, kurių sudėtyje yra perdirbto plastiko, rinka. Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti perdirbtųjų medžiagų dalies tikslus, visų pirma iš plastiko pagamintiems gaminiams, bet jais neapsiribojant, ir, jei tikslinga, pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36d)

siekiant skatinti plastiko perdirbimą Sąjungoje, turėtų būti remiama gaminių, kurių sudėtyje yra perdirbto plastiko, rinka. Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti perdirbtųjų medžiagų dalies tikslus, visų pirma iš plastiko pagamintiems gaminiams, bet jais neapsiribojant, ir, jei tikslinga, pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

37 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (37a) | būtina užtikrinti, kad vidaus rinkoje būtų sudarytos palankesnės sąlygos atliekų vežimui, kuris yra būtinas, kuriant stiprias vertės grandines, sykiu užtikrinant, kad būtų taikomos tinkamos kontrolės priemonės. Pagrindinių vertės grandinių stiprinimas paspartins mūsų atsparumo didinimą ir užtikrins strateginį savarankiškumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37a)

būtina užtikrinti, kad vidaus rinkoje būtų sudarytos palankesnės sąlygos atliekų vežimui, kuris yra būtinas, kuriant stiprias vertės grandines, sykiu užtikrinant, kad būtų taikomos tinkamos kontrolės priemonės. Pagrindinių vertės grandinių stiprinimas paspartins mūsų atsparumo didinimą ir užtikrins strateginį savarankiškumą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas, galioja EBPO nustatytos taisyklės ir rekomendacijos dėl atliekų vežimo ir tvarkymo ir jos paprastai turi aukštesnius atliekų tvarkymo standartus nei šalys, kurioms netaikomas EBPO sprendimas. Tačiau svarbu, kad naudoti skirtų nepavojingų atliekų eksportas iš Sąjungos nedarytų žalos aplinkai ir visuomenės sveikatai šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas. Todėl būtina sukurti mechanizmą nepavojingų atliekų vežimui į tokias šalis stebėti. Tais atvejais, kai
  nepavojingų atliekų eksportas iš Sąjungos į susijusią šalį per trumpą laiką labai padidėja ir trūksta
  informacijos
  , įrodančios atitinkamos šalies gebėjimą šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu
  , Komisija turėtų pradėti dialogą su susijusia šalimi ir, jei nepakanka informacijos įrodyti, kad atliekos naudojamos aplinkai saugiu būdu, būti įgaliota sustabdyti tokį eksportą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas, galioja EBPO nustatytos taisyklės ir rekomendacijos dėl atliekų vežimo ir tvarkymo ir jos paprastai turi aukštesnius atliekų tvarkymo standartus nei šalys, kurioms netaikomas EBPO sprendimas. Tačiau svarbu, kad naudoti skirtų nepavojingų atliekų eksportas iš Sąjungos nedarytų žalos aplinkai ir visuomenės sveikatai šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas. Todėl būtina sukurti mechanizmą nepavojingų atliekų vežimui į tokias šalis stebėti. Tais atvejais, kai
  nepavojingų atliekų eksportas iš Sąjungos į susijusią šalį per trumpą laiką labai padidėja ir trūksta
  informacijos
  , įrodančios atitinkamos šalies gebėjimą šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu
  , Komisija turėtų pradėti dialogą su susijusia šalimi ir, jei nepakanka informacijos įrodyti, kad atliekos naudojamos aplinkai saugiu būdu, būti įgaliota sustabdyti tokį eksportą;

| (38) | šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas, galioja EBPO nustatytos taisyklės ir rekomendacijos dėl atliekų vežimo ir tvarkymo ir jos paprastai turi aukštesnius atliekų tvarkymo standartus nei šalys, kurioms netaikomas EBPO sprendimas. Tačiau svarbu, kad naudoti skirtų nepavojingų atliekų eksportas iš Sąjungos nedarytų žalos aplinkai ir visuomenės sveikatai šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas. Todėl būtina sukurti mechanizmą nepavojingų atliekų vežimui į tokias šalis stebėti. Tais atvejais, kai
  trūksta informacijos, įrodančios atitinkamos šalies gebėjimą šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu, taip pat esama
  informacijos
  apie neigiamą pačios šalies atliekų tvarkymo atitinkamoje šalyje poveikį
  , Komisija turėtų pradėti dialogą su susijusia šalimi ir, jei nepakanka informacijos įrodyti, kad atliekos naudojamos aplinkai saugiu būdu, būti įgaliota sustabdyti tokį eksportą; |
| --- | --- |

(38)

šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas, galioja EBPO nustatytos taisyklės ir rekomendacijos dėl atliekų vežimo ir tvarkymo ir jos paprastai turi aukštesnius atliekų tvarkymo standartus nei šalys, kurioms netaikomas EBPO sprendimas. Tačiau svarbu, kad naudoti skirtų nepavojingų atliekų eksportas iš Sąjungos nedarytų žalos aplinkai ir visuomenės sveikatai šalyse, kurioms taikomas EBPO sprendimas. Todėl būtina sukurti mechanizmą nepavojingų atliekų vežimui į tokias šalis stebėti. Tais atvejais, kai
  trūksta informacijos, įrodančios atitinkamos šalies gebėjimą šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu, taip pat esama
  informacijos
  apie neigiamą pačios šalies atliekų tvarkymo atitinkamoje šalyje poveikį
  , Komisija turėtų pradėti dialogą su susijusia šalimi ir, jei nepakanka informacijos įrodyti, kad atliekos naudojamos aplinkai saugiu būdu, būti įgaliota sustabdyti tokį eksportą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | siekiant paremti ir papildyti valstybių narių vykdymo užtikrinimo veiklą, Komisija turėtų būti įgaliota atlikti tyrimo ir koordinavimo veiksmus dėl neteisėtų vežimų, kurie galėtų turėti didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai. Vykdydama šią veiklą, Komisija turėtų veikti laikydamasi visų procedūrinių garantijų. Komisija, kaip savo vidinės organizacijos dalyką, gali nuspręsti patikėti tam tikrus šiame reglamente numatytus vykdymo užtikrinimo veiksmus Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), kuri turi atitinkamos praktinės patirties šiuo klausimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

siekiant paremti ir papildyti valstybių narių vykdymo užtikrinimo veiklą, Komisija turėtų būti įgaliota atlikti tyrimo ir koordinavimo veiksmus dėl neteisėtų vežimų, kurie galėtų turėti didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai. Vykdydama šią veiklą, Komisija turėtų veikti laikydamasi visų procedūrinių garantijų. Komisija, kaip savo vidinės organizacijos dalyką, gali nuspręsti patikėti tam tikrus šiame reglamente numatytus vykdymo užtikrinimo veiksmus Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), kuri turi atitinkamos praktinės patirties šiuo klausimu;

| (49) | siekiant paremti ir papildyti valstybių narių vykdymo užtikrinimo veiklą, Komisija turėtų būti įgaliota atlikti tyrimo ir koordinavimo veiksmus dėl neteisėtų vežimų, kurie galėtų turėti didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai. Vykdydama šią veiklą, Komisija turėtų veikti laikydamasi visų procedūrinių garantijų. Komisija, kaip savo vidinės organizacijos dalyką, gali nuspręsti patikėti tam tikrus šiame reglamente numatytus vykdymo užtikrinimo veiksmus Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), kuri turi atitinkamos praktinės patirties šiuo klausimu
  . Jei išsiuntimo ir paskirties valstybių narių kompetentingoms institucijoms pranešama apie neteisėtą atliekų vežimą, jos turėtų apsvarstyti, kaip galėtų sugriežtinti panašių vežimų kontrolės priemones, kad neteisėtas atliekų vežimas būtų nustatomas ankstyvame etape; |
| --- | --- |

(49)

siekiant paremti ir papildyti valstybių narių vykdymo užtikrinimo veiklą, Komisija turėtų būti įgaliota atlikti tyrimo ir koordinavimo veiksmus dėl neteisėtų vežimų, kurie galėtų turėti didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai. Vykdydama šią veiklą, Komisija turėtų veikti laikydamasi visų procedūrinių garantijų. Komisija, kaip savo vidinės organizacijos dalyką, gali nuspręsti patikėti tam tikrus šiame reglamente numatytus vykdymo užtikrinimo veiksmus Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), kuri turi atitinkamos praktinės patirties šiuo klausimu
  . Jei išsiuntimo ir paskirties valstybių narių kompetentingoms institucijoms pranešama apie neteisėtą atliekų vežimą, jos turėtų apsvarstyti, kaip galėtų sugriežtinti panašių vežimų kontrolės priemones, kad neteisėtas atliekų vežimas būtų nustatomas ankstyvame etape;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją apie šio reglamento įgyvendinimą, naudodamos Bazelio konvencijos sekretoriatui teikiamas ataskaitas ir atskirą klausimyną; Komisija turėtų kas
  ketverius
  metus parengti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą valstybių narių pateikta informacija ir kita informacija, surinkta visų pirma iš Komisijos ir Europos aplinkos agentūros rengiamų ad hoc ataskaitų apie plastiko atliekų ir kitų konkrečių srautų, kurie kelią ypatingą susirūpinimą, atliekų vežimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją apie šio reglamento įgyvendinimą, naudodamos Bazelio konvencijos sekretoriatui teikiamas ataskaitas ir atskirą klausimyną; Komisija turėtų kas
  ketverius
  metus parengti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą valstybių narių pateikta informacija ir kita informacija, surinkta visų pirma iš Komisijos ir Europos aplinkos agentūros rengiamų ad hoc ataskaitų apie plastiko atliekų ir kitų konkrečių srautų, kurie kelią ypatingą susirūpinimą, atliekų vežimus;

| (50) | valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją apie šio reglamento įgyvendinimą, naudodamos Bazelio konvencijos sekretoriatui teikiamas ataskaitas ir atskirą klausimyną; Komisija turėtų kas
  trejus
  metus parengti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą valstybių narių pateikta informacija ir kita informacija, surinkta visų pirma iš Komisijos ir Europos aplinkos agentūros rengiamų ad hoc ataskaitų apie plastiko atliekų ir kitų konkrečių srautų, kurie kelią ypatingą susirūpinimą, atliekų vežimus
  . Centrinė elektroninio informacijos ir dokumentų pateikimo ir keitimosi jais sistema turėtų būti suprojektuota taip, kad būtų galima atsirinkti šios sistemos duomenis tų ataskaitų tikslais
  ; |
| --- | --- |

(50)

valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją apie šio reglamento įgyvendinimą, naudodamos Bazelio konvencijos sekretoriatui teikiamas ataskaitas ir atskirą klausimyną; Komisija turėtų kas
  trejus
  metus parengti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą valstybių narių pateikta informacija ir kita informacija, surinkta visų pirma iš Komisijos ir Europos aplinkos agentūros rengiamų ad hoc ataskaitų apie plastiko atliekų ir kitų konkrečių srautų, kurie kelią ypatingą susirūpinimą, atliekų vežimus
  . Centrinė elektroninio informacijos ir dokumentų pateikimo ir keitimosi jais sistema turėtų būti suprojektuota taip, kad būtų galima atsirinkti šios sistemos duomenis tų ataskaitų tikslais
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

52 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (52) | siekdamos palengvinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą įgyvendinant šį reglamentą, valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas ir susirašinėtojus ir pranešti apie juos Komisijai, kuri turėtų viešai paskelbti šią informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52)

siekdamos palengvinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą įgyvendinant šį reglamentą, valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas ir susirašinėtojus ir pranešti apie juos Komisijai, kuri turėtų viešai paskelbti šią informaciją;

| (52) | siekdamos palengvinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą
  suderintai
  įgyvendinant šį reglamentą, valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas ir susirašinėtojus ir pranešti apie juos Komisijai, kuri turėtų viešai paskelbti šią informaciją; |
| --- | --- |

(52)

siekdamos palengvinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą
  suderintai
  įgyvendinant šį reglamentą, valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas ir susirašinėtojus ir pranešti apie juos Komisijai, kuri turėtų viešai paskelbti šią informaciją;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

54 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (54) | siekiant papildyti ar iš dalies pakeisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl šio reglamento
  37
  straipsnio
  13
  dalies,
  40
  straipsnio
  8
  dalies ir
  72
  straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (52) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54)

siekiant papildyti ar iš dalies pakeisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl šio reglamento
  37
  straipsnio
  13
  dalies,
  40
  straipsnio
  8
  dalies ir
  72
  straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (52) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (54) | siekiant papildyti ar iš dalies pakeisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl šio reglamento
  14
  straipsnio
  3
  dalies,
  28
  straipsnio
  4 dalies, 38 straipsnio 1 dalies, 42 straipsnio 4
  dalies ir
  75
  straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (52) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(54)

siekiant papildyti ar iš dalies pakeisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl šio reglamento
  14
  straipsnio
  3
  dalies,
  28
  straipsnio
  4 dalies, 38 straipsnio 1 dalies, 42 straipsnio 4
  dalies ir
  75
  straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (52) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

55 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (55) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  priimti priemones dėl suderinto
  finansinės garantijos ar lygiaverčio draudimo apskaičiavimo
  metodo, taip pat priemones, kuriomis siekiama patikslinti atliekų klasifikaciją pagal šį
  reglamentą (
  įskaitant tam tikrų atliekų užterštumo lygio ribos nustatymą) ir tam tikrų gaminių atveju patikslinti skirtumą tarp naudotų prekių ir atliekų
  ,
  taikomą kai jos vežamos tarp valstybių.
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (53); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  priimti priemones dėl suderinto
  finansinės garantijos ar lygiaverčio draudimo apskaičiavimo
  metodo, taip pat priemones, kuriomis siekiama patikslinti atliekų klasifikaciją pagal šį
  reglamentą (
  įskaitant tam tikrų atliekų užterštumo lygio ribos nustatymą) ir tam tikrų gaminių atveju patikslinti skirtumą tarp naudotų prekių ir atliekų
  ,
  taikomą kai jos vežamos tarp valstybių.
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (53);

| (55) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  patvirtinti paprastą, rizika grindžiamą ir suderintą
  finansinės garantijos ar lygiaverčio draudimo apskaičiavimo
  metodą.
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (53).
  Jei Komisija nuspręstų, kad suderintas finansinės garantijos ar lygiaverčio draudimo apskaičiavimo metodas yra tinkamas, ji turėtų apsvarstyti, kaip būtų galima pasinaudoti centrine sistema, kad būtų galima taikyti novatoriškus finansinių garantijų nustatymo metodus
  ; |
| --- | --- |

(55)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  patvirtinti paprastą, rizika grindžiamą ir suderintą
  finansinės garantijos ar lygiaverčio draudimo apskaičiavimo
  metodą.
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (53).
  Jei Komisija nuspręstų, kad suderintas finansinės garantijos ar lygiaverčio draudimo apskaičiavimo metodas yra tinkamas, ji turėtų apsvarstyti, kaip būtų galima pasinaudoti centrine sistema, kad būtų galima taikyti novatoriškus finansinių garantijų nustatymo metodus
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

55 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (55a) | siekdama dar labiau palengvinti vidaus rinkos ir valstybių narių praktikos, susijusios su atliekų vežimu, derinimą, Komisija turėtų išnagrinėti galimybes toliau standartizuoti sutartis, laikantis subsidiarumo principo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55a)

siekdama dar labiau palengvinti vidaus rinkos ir valstybių narių praktikos, susijusios su atliekų vežimu, derinimą, Komisija turėtų išnagrinėti galimybes toliau standartizuoti sutartis, laikantis subsidiarumo principo;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente nustatytos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią neigiamam poveikiui, kurį gali sukelti atliekų vežimas, arba jį sumažinant. Jame nustatomos atliekų vežimo procedūros ir kontrolės režimas priklausomai nuo atliekų kilmės, paskirties vietos ir vežimo kelio, vežamų atliekų rūšies ir jų numatyto tvarkymo būdo paskirties vietoje. | Šiame reglamente nustatytos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią neigiamam poveikiui, kurį gali sukelti atliekų vežimas,
  taip pat ir trečiosiose valstybėse,
  arba jį sumažinant. Jame nustatomos atliekų vežimo procedūros ir kontrolės režimas priklausomai nuo atliekų kilmės, paskirties vietos ir vežimo kelio, vežamų atliekų rūšies ir jų numatyto tvarkymo būdo paskirties vietoje.
  Juo siekiama prisidėti prie žiedinės ekonomikos, išteklių naudojimo efektyvumo, poveikio klimatui neutralumo ir nulinės taršos siekio, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų, taikant artumo ir savarankiškumo principus, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB. Juo taip pat siekiama sumažinti administracinę naštą suderinant atliekų vežimo Sąjungoje taisykles ir skaitmeninant keitimąsi informacija apie atliekų vežimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiame reglamente nustatytos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią neigiamam poveikiui, kurį gali sukelti atliekų vežimas, arba jį sumažinant. Jame nustatomos atliekų vežimo procedūros ir kontrolės režimas priklausomai nuo atliekų kilmės, paskirties vietos ir vežimo kelio, vežamų atliekų rūšies ir jų numatyto tvarkymo būdo paskirties vietoje.

Šiame reglamente nustatytos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią neigiamam poveikiui, kurį gali sukelti atliekų vežimas,
  taip pat ir trečiosiose valstybėse,
  arba jį sumažinant. Jame nustatomos atliekų vežimo procedūros ir kontrolės režimas priklausomai nuo atliekų kilmės, paskirties vietos ir vežimo kelio, vežamų atliekų rūšies ir jų numatyto tvarkymo būdo paskirties vietoje.
  Juo siekiama prisidėti prie žiedinės ekonomikos, išteklių naudojimo efektyvumo, poveikio klimatui neutralumo ir nulinės taršos siekio, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų, taikant artumo ir savarankiškumo principus, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB. Juo taip pat siekiama sumažinti administracinę naštą suderinant atliekų vežimo Sąjungoje taisykles ir skaitmeninant keitimąsi informacija apie atliekų vežimą.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | tvarkymas aplinkai saugiu būdu – visi įmanomi įgyvendinti veiksmai, kuriais siekiama atliekas tvarkyti taip, kad žmonių sveikata ir aplinka būtų
  apsaugotos
  nuo galimo neigiamo šių atliekų poveikio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

tvarkymas aplinkai saugiu būdu – visi įmanomi įgyvendinti veiksmai, kuriais siekiama atliekas tvarkyti taip, kad žmonių sveikata ir aplinka būtų
  apsaugotos
  nuo galimo neigiamo šių atliekų poveikio;

| (4) | tvarkymas aplinkai saugiu būdu – visi įmanomi įgyvendinti veiksmai, kuriais siekiama atliekas tvarkyti taip, kad žmonių sveikata
  , klimatas
  ir aplinka būtų
  apsaugoti
  nuo galimo neigiamo šių atliekų
  ir jų tvarkymo
  poveikio; |
| --- | --- |

(4)

tvarkymas aplinkai saugiu būdu – visi įmanomi įgyvendinti veiksmai, kuriais siekiama atliekas tvarkyti taip, kad žmonių sveikata
  , klimatas
  ir aplinka būtų
  apsaugoti
  nuo galimo neigiamo šių atliekų
  ir jų tvarkymo
  poveikio;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be to, taikomos terminų „atliekos“, „pavojingos atliekos“, „apdorojimas“, „šalinimas“, „naudojimas“, „parengimas pakartotiniam naudojimui“, „pakartotinis naudojimas“, „perdirbimas“, „atliekų gamintojas (darytojas)“, „atliekų turėtojas“, „prekiautojas“ ir „tarpininkas“ apibrėžtys, nustatytos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 ir 8 punktuose. | Be to, taikomos terminų „atliekos“, „pavojingos atliekos“, „apdorojimas“, „šalinimas“, „naudojimas“,
  „naudojimas medžiagoms gauti“,
  „parengimas pakartotiniam naudojimui“, „pakartotinis naudojimas“, „perdirbimas“, „atliekų gamintojas (darytojas)“, „atliekų turėtojas“, „prekiautojas“ ir „tarpininkas“ apibrėžtys, nustatytos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1, 2, 14, 19, 15
  , 15a
  , 16, 13, 17, 5, 6, 7 ir 8 punktuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Be to, taikomos terminų „atliekos“, „pavojingos atliekos“, „apdorojimas“, „šalinimas“, „naudojimas“, „parengimas pakartotiniam naudojimui“, „pakartotinis naudojimas“, „perdirbimas“, „atliekų gamintojas (darytojas)“, „atliekų turėtojas“, „prekiautojas“ ir „tarpininkas“ apibrėžtys, nustatytos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 ir 8 punktuose.

Be to, taikomos terminų „atliekos“, „pavojingos atliekos“, „apdorojimas“, „šalinimas“, „naudojimas“,
  „naudojimas medžiagoms gauti“,
  „parengimas pakartotiniam naudojimui“, „pakartotinis naudojimas“, „perdirbimas“, „atliekų gamintojas (darytojas)“, „atliekų turėtojas“, „prekiautojas“ ir „tarpininkas“ apibrėžtys, nustatytos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1, 2, 14, 19, 15
  , 15a
  , 16, 13, 17, 5, 6, 7 ir 8 punktuose.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | atliekų, kuriose yra Reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV priede išvardytų cheminių medžiagų arba kurios yra užterštos šiomis medžiagomis, jei jos neišvardytos kitame sąraše; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

atliekų, kuriose yra Reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV priede išvardytų cheminių medžiagų arba kurios yra užterštos šiomis medžiagomis, jei jos neišvardytos kitame sąraše;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atliekų kiekis neviršija 150 kg arba didesnio kiekio, dėl kurio kiekvienu konkrečiu atveju susitarė atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

atliekų kiekis neviršija 150 kg arba didesnio kiekio, dėl kurio kiekvienu konkrečiu atveju susitarė atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas.

| b) | atliekų kiekis neviršija 150 kg
  , jei atliekami laboratoriniai tyrimai, 2 000  kg, jei atliekami eksperimentiniai tvarkymo bandymai,
  arba didesnio kiekio, dėl kurio kiekvienu konkrečiu atveju susitarė atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas. |
| --- | --- |

b)

atliekų kiekis neviršija 150 kg
  , jei atliekami laboratoriniai tyrimai, 2 000  kg, jei atliekami eksperimentiniai tvarkymo bandymai,
  arba didesnio kiekio, dėl kurio kiekvienu konkrečiu atveju susitarė atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   2 dalis taikoma mišrių komunalinių atliekų, surinktų iš privačių namų ūkių, iš kitų atliekų darytojų arba iš abiejų, taip pat mišriųjų komunalinių atliekų, kurios buvo apdorotos atliekant operaciją, dėl kurios iš esmės nepasikeitė jų savybės, vežimui, kai tokios atliekos yra skirtos naudojimo operacijoms. Tokių šalinti skirtų atliekų vežimas draudžiamas. | 5.   2 dalis taikoma mišrių komunalinių atliekų, surinktų iš privačių namų ūkių, iš kitų atliekų darytojų arba iš abiejų, taip pat mišriųjų komunalinių atliekų, kurios buvo apdorotos atliekant operaciją, dėl kurios iš esmės nepasikeitė jų savybės,
  pavyzdžiui, iš atliekų pagaminto kuro,
  vežimui, kai tokios atliekos yra skirtos naudojimo operacijoms. Tokių šalinti skirtų atliekų vežimas draudžiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   2 dalis taikoma mišrių komunalinių atliekų, surinktų iš privačių namų ūkių, iš kitų atliekų darytojų arba iš abiejų, taip pat mišriųjų komunalinių atliekų, kurios buvo apdorotos atliekant operaciją, dėl kurios iš esmės nepasikeitė jų savybės, vežimui, kai tokios atliekos yra skirtos naudojimo operacijoms. Tokių šalinti skirtų atliekų vežimas draudžiamas.

5.   2 dalis taikoma mišrių komunalinių atliekų, surinktų iš privačių namų ūkių, iš kitų atliekų darytojų arba iš abiejų, taip pat mišriųjų komunalinių atliekų, kurios buvo apdorotos atliekant operaciją, dėl kurios iš esmės nepasikeitė jų savybės,
  pavyzdžiui, iš atliekų pagaminto kuro,
  vežimui, kai tokios atliekos yra skirtos naudojimo operacijoms. Tokių šalinti skirtų atliekų vežimas draudžiamas.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Išankstinį rašytinį pranešimą (toliau – pranešimas) gali pateikti tik tie pranešėjai, kurie gavo leidimą arba yra užregistruoti pagal Direktyvos 2008/98/EB IV skyrių. | Išankstinį rašytinį pranešimą (toliau – pranešimas) gali pateikti tik tie pranešėjai, kurie gavo leidimą arba yra užregistruoti pagal Direktyvos 2008/98/EB IV skyrių
  , ir eksperimentinių tvarkymo bandymų ar laboratorijų operatoriai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išankstinį rašytinį pranešimą (toliau – pranešimas) gali pateikti tik tie pranešėjai, kurie gavo leidimą arba yra užregistruoti pagal Direktyvos 2008/98/EB IV skyrių.

Išankstinį rašytinį pranešimą (toliau – pranešimas) gali pateikti tik tie pranešėjai, kurie gavo leidimą arba yra užregistruoti pagal Direktyvos 2008/98/EB IV skyrių
  , ir eksperimentinių tvarkymo bandymų ar laboratorijų operatoriai
  .

, ir eksperimentinių tvarkymo bandymų ar laboratorijų operatoriai

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

5 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei pranešėjas nėra pirminis atliekų darytojas, nurodytas 3 straipsnio 6 dalies a punkto i papunktyje, pranešėjas užtikrina, kad pranešimo dokumentą taip pat pasirašytų pirminis atliekų darytojas arba 3 straipsnio 6 punkto a) papunkčio ii) arba
  iii
  ) papunktyje nurodytas asmuo. | Jei pranešėjas nėra pirminis atliekų darytojas, nurodytas 3 straipsnio 6 dalies a punkto i papunktyje, pranešėjas užtikrina, kad pranešimo dokumentą taip pat pasirašytų pirminis atliekų darytojas arba 3 straipsnio 6 punkto a) papunkčio ii)
  , iii)
  arba
  iv
  ) papunktyje nurodytas asmuo.
  Prekiautojas ar tarpininkas užtikrina, kad jie turėtų vieno iš 3 straipsnio 6 dalies a punkto i), ii) arba iii) papunktyje nurodytų asmenų rašytinį įgaliojimą veikti jų vardu ir kad šis rašytinis įgaliojimas būtų įtrauktas į pranešimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei pranešėjas nėra pirminis atliekų darytojas, nurodytas 3 straipsnio 6 dalies a punkto i papunktyje, pranešėjas užtikrina, kad pranešimo dokumentą taip pat pasirašytų pirminis atliekų darytojas arba 3 straipsnio 6 punkto a) papunkčio ii) arba
  iii
  ) papunktyje nurodytas asmuo.

iii

Jei pranešėjas nėra pirminis atliekų darytojas, nurodytas 3 straipsnio 6 dalies a punkto i papunktyje, pranešėjas užtikrina, kad pranešimo dokumentą taip pat pasirašytų pirminis atliekų darytojas arba 3 straipsnio 6 punkto a) papunkčio ii)
  , iii)
  arba
  iv
  ) papunktyje nurodytas asmuo.
  Prekiautojas ar tarpininkas užtikrina, kad jie turėtų vieno iš 3 straipsnio 6 dalies a punkto i), ii) arba iii) papunktyje nurodytų asmenų rašytinį įgaliojimą veikti jų vardu ir kad šis rašytinis įgaliojimas būtų įtrauktas į pranešimą.

, iii)

iv

Prekiautojas ar tarpininkas užtikrina, kad jie turėtų vieno iš 3 straipsnio 6 dalies a punkto i), ii) arba iii) papunktyje nurodytų asmenų rašytinį įgaliojimą veikti jų vardu ir kad šis rašytinis įgaliojimas būtų įtrauktas į pranešimą.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jei vežamos atliekos yra skirtos tarpinio naudojimo operacijoms ar šalinimo operacijoms, o tolesnės jų naudojimo operacijos ar šalinimo operacijos yra atliekamos paskirties šalyje, finansinė garantija arba lygiavertis draudimas gali būti grąžinamas, kai atliekos išvežamos iš tarpinio įrenginio, o atitinkama kompetentinga institucija gauna 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą pažymą. Tuo atveju bet kokiam tolesniam atliekų vežimui į naudojimo ar šalinimo įrenginį reikalinga nauja finansinė garantija arba lygiavertis draudimas,
  nebent
  paskirties kompetentinga institucija sutinka, kad ši finansinė garantija ar lygiavertis draudimas yra nebūtini. Tokiomis aplinkybėmis paskirties kompetentinga institucija yra atsakinga už įsipareigojimus, atsirandančius atsiėmimo atveju, jei vežimo ar tolesnės naudojimo ar šalinimo operacijos negalima baigti numatytu būdu, kaip nurodyta 22 straipsnyje, arba neteisėto vežimo atveju, kaip nurodyta 24 straipsnyje. | 6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jei vežamos atliekos yra skirtos tarpinio naudojimo operacijoms ar šalinimo operacijoms, o tolesnės jų naudojimo operacijos ar šalinimo operacijos yra atliekamos paskirties šalyje, finansinė garantija arba lygiavertis draudimas gali būti grąžinamas, kai atliekos išvežamos iš tarpinio įrenginio, o atitinkama kompetentinga institucija gauna 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą pažymą. Tuo atveju bet kokiam tolesniam atliekų vežimui į naudojimo ar šalinimo įrenginį reikalinga nauja finansinė garantija arba lygiavertis draudimas,
  išskyrus atvejus, kai vežama tarp dviejų to paties juridinio asmens kontroliuojamų objektų arba
  paskirties kompetentinga institucija sutinka, kad ši finansinė garantija ar lygiavertis draudimas yra nebūtini. Tokiomis aplinkybėmis paskirties kompetentinga institucija yra atsakinga už įsipareigojimus, atsirandančius atsiėmimo atveju, jei vežimo ar tolesnės naudojimo ar šalinimo operacijos negalima baigti numatytu būdu, kaip nurodyta 22 straipsnyje, arba neteisėto vežimo atveju, kaip nurodyta 24 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jei vežamos atliekos yra skirtos tarpinio naudojimo operacijoms ar šalinimo operacijoms, o tolesnės jų naudojimo operacijos ar šalinimo operacijos yra atliekamos paskirties šalyje, finansinė garantija arba lygiavertis draudimas gali būti grąžinamas, kai atliekos išvežamos iš tarpinio įrenginio, o atitinkama kompetentinga institucija gauna 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą pažymą. Tuo atveju bet kokiam tolesniam atliekų vežimui į naudojimo ar šalinimo įrenginį reikalinga nauja finansinė garantija arba lygiavertis draudimas,
  nebent
  paskirties kompetentinga institucija sutinka, kad ši finansinė garantija ar lygiavertis draudimas yra nebūtini. Tokiomis aplinkybėmis paskirties kompetentinga institucija yra atsakinga už įsipareigojimus, atsirandančius atsiėmimo atveju, jei vežimo ar tolesnės naudojimo ar šalinimo operacijos negalima baigti numatytu būdu, kaip nurodyta 22 straipsnyje, arba neteisėto vežimo atveju, kaip nurodyta 24 straipsnyje.

6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jei vežamos atliekos yra skirtos tarpinio naudojimo operacijoms ar šalinimo operacijoms, o tolesnės jų naudojimo operacijos ar šalinimo operacijos yra atliekamos paskirties šalyje, finansinė garantija arba lygiavertis draudimas gali būti grąžinamas, kai atliekos išvežamos iš tarpinio įrenginio, o atitinkama kompetentinga institucija gauna 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą pažymą. Tuo atveju bet kokiam tolesniam atliekų vežimui į naudojimo ar šalinimo įrenginį reikalinga nauja finansinė garantija arba lygiavertis draudimas,
  išskyrus atvejus, kai vežama tarp dviejų to paties juridinio asmens kontroliuojamų objektų arba
  paskirties kompetentinga institucija sutinka, kad ši finansinė garantija ar lygiavertis draudimas yra nebūtini. Tokiomis aplinkybėmis paskirties kompetentinga institucija yra atsakinga už įsipareigojimus, atsirandančius atsiėmimo atveju, jei vežimo ar tolesnės naudojimo ar šalinimo operacijos negalima baigti numatytu būdu, kaip nurodyta 22 straipsnyje, arba neteisėto vežimo atveju, kaip nurodyta 24 straipsnyje.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 10 dalies 1 pastraipa

7 straipsnio 10 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija ne vėliau kaip iki [LB: įrašykite dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] įvertina suderinto skaičiavimo metodo finansinių garantijų ar lygiaverčio draudimo sumai nustatyti sukūrimo galimybę, ir, jei reikia, priima įgyvendinimo aktą tokiam suderintam skaičiavimo metodui sukurti. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | Komisija ne vėliau kaip iki [LB: įrašykite dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] įvertina
  paprasto, rizikos veiksniais pagrįsto ir
  suderinto skaičiavimo metodo finansinių garantijų ar lygiaverčio draudimo sumai nustatyti sukūrimo galimybę, ir, jei reikia,
  ne vėliau kaip ... [įrašykite trejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą]
  priima įgyvendinimo aktą tokiam
  paprastam, rizikos veiksniais pagrįstam ir
  suderintam skaičiavimo metodui sukurti. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija ne vėliau kaip iki [LB: įrašykite dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] įvertina suderinto skaičiavimo metodo finansinių garantijų ar lygiaverčio draudimo sumai nustatyti sukūrimo galimybę, ir, jei reikia, priima įgyvendinimo aktą tokiam suderintam skaičiavimo metodui sukurti. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

LB: įrašykite dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą

Komisija ne vėliau kaip iki [LB: įrašykite dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] įvertina
  paprasto, rizikos veiksniais pagrįsto ir
  suderinto skaičiavimo metodo finansinių garantijų ar lygiaverčio draudimo sumai nustatyti sukūrimo galimybę, ir, jei reikia,
  ne vėliau kaip ... [įrašykite trejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą]
  priima įgyvendinimo aktą tokiam
  paprastam, rizikos veiksniais pagrįstam ir
  suderintam skaičiavimo metodui sukurti. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

LB: įrašykite dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą

paprasto, rizikos veiksniais pagrįsto ir

ne vėliau kaip ... [įrašykite trejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą]

paprastam, rizikos veiksniais pagrįstam ir

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

9 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei per 30 dienų nuo pranešimo pateikimo paskirties kompetentinga institucija
  nepriima
  sprendimo pagal 1 dalį, ji, pranešėjui
  paprašius,
  pateikia pagrįstą paaiškinimą. | Jei per 30 dienų nuo pranešimo pateikimo paskirties kompetentinga institucija
  negali priimti
  sprendimo pagal 1 dalį, ji
  per tas 30 dienų apie tai informuoja pranešėją ir savo iniciatyva
  pranešėjui pateikia pagrįstą paaiškinimą. 
  Galutinis kompetentingos institucijos sprendimas priimamas per 60 dienų nuo pranešimo pateikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei per 30 dienų nuo pranešimo pateikimo paskirties kompetentinga institucija
  nepriima
  sprendimo pagal 1 dalį, ji, pranešėjui
  paprašius,
  pateikia pagrįstą paaiškinimą.

nepriima

paprašius,

Jei per 30 dienų nuo pranešimo pateikimo paskirties kompetentinga institucija
  negali priimti
  sprendimo pagal 1 dalį, ji
  per tas 30 dienų apie tai informuoja pranešėją ir savo iniciatyva
  pranešėjui pateikia pagrįstą paaiškinimą. 
  Galutinis kompetentingos institucijos sprendimas priimamas per 60 dienų nuo pranešimo pateikimo.

negali priimti

per tas 30 dienų apie tai informuoja pranešėją ir savo iniciatyva

Galutinis kompetentingos institucijos sprendimas priimamas per 60 dienų nuo pranešimo pateikimo.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Rašytinis sutikimas dėl planuoto vežimo nustoja galioti vėlesnę datą, nurodytą pranešimo dokumente. Jis apima
  ne ilgesnį nei vienerių
  kalendorinių metų laikotarpį arba bet kurį trumpesnį laikotarpį, nurodytą atitinkamų kompetentingų institucijų sprendime. | 3.   Rašytinis sutikimas dėl planuoto vežimo nustoja galioti vėlesnę datą, nurodytą pranešimo dokumente. Jis apima
  dvejų
  kalendorinių metų laikotarpį arba bet kurį trumpesnį laikotarpį, nurodytą atitinkamų kompetentingų institucijų sprendime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Rašytinis sutikimas dėl planuoto vežimo nustoja galioti vėlesnę datą, nurodytą pranešimo dokumente. Jis apima
  ne ilgesnį nei vienerių
  kalendorinių metų laikotarpį arba bet kurį trumpesnį laikotarpį, nurodytą atitinkamų kompetentingų institucijų sprendime.

3.   Rašytinis sutikimas dėl planuoto vežimo nustoja galioti vėlesnę datą, nurodytą pranešimo dokumente. Jis apima
  dvejų
  kalendorinių metų laikotarpį arba bet kurį trumpesnį laikotarpį, nurodytą atitinkamų kompetentingų institucijų sprendime.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Planuojamas vežimas galimas tik įvykdžius 16 straipsnio 1 dalies
  bei b punktų
  reikalavimus ir visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylaus ar rašytinio sutikimo galiojimo laikotarpiu. Atliekos turi būti išvežtos iš išsiuntimo šalies iki visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylių ar rašytinių sutikimų galiojimo laikotarpio pabaigos. | 4.   Planuojamas vežimas galimas tik įvykdžius 16 straipsnio 1 dalies reikalavimus ir visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylaus ar rašytinio sutikimo galiojimo laikotarpiu. Atliekos turi būti išvežtos iš išsiuntimo šalies iki visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylių ar rašytinių sutikimų galiojimo laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Planuojamas vežimas galimas tik įvykdžius 16 straipsnio 1 dalies
  bei b punktų
  reikalavimus ir visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylaus ar rašytinio sutikimo galiojimo laikotarpiu. Atliekos turi būti išvežtos iš išsiuntimo šalies iki visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylių ar rašytinių sutikimų galiojimo laikotarpio pabaigos.

4.   Planuojamas vežimas galimas tik įvykdžius 16 straipsnio 1 dalies reikalavimus ir visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylaus ar rašytinio sutikimo galiojimo laikotarpiu. Atliekos turi būti išvežtos iš išsiuntimo šalies iki visų atitinkamų kompetentingų institucijų tylių ar rašytinių sutikimų galiojimo laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 7 dalis

9 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Pranešėjui, atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir gavėjui siunčiamas oficialus pranešimas apie bet kokį sutikimo atšaukimą. | 7.   Pranešėjui, atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir gavėjui
  bei Komisijai ataskaitos teikimo tikslais
  siunčiamas oficialus pranešimas apie bet kokį sutikimo atšaukimą
  , įskaitant tokio atšaukimo priežastį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Pranešėjui, atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir gavėjui siunčiamas oficialus pranešimas apie bet kokį sutikimo atšaukimą.

7.   Pranešėjui, atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir gavėjui
  bei Komisijai ataskaitos teikimo tikslais
  siunčiamas oficialus pranešimas apie bet kokį sutikimo atšaukimą
  , įskaitant tokio atšaukimo priežastį
  .

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

11 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | atliekų negalima panaudoti techniškai įmanomu
  ir
  ekonomiškai įgyvendinamu būdu arba jos turi būti pašalintos dėl teisinių įsipareigojimų pagal Sąjungos ar tarptautinę teisę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

atliekų negalima panaudoti techniškai įmanomu
  ir
  ekonomiškai įgyvendinamu būdu arba jos turi būti pašalintos dėl teisinių įsipareigojimų pagal Sąjungos ar tarptautinę teisę;

ir

| i) | atliekų negalima panaudoti techniškai įmanomu, ekonomiškai įgyvendinamu
  ir aplinkai saugiu
  būdu arba jos turi būti pašalintos dėl teisinių įsipareigojimų pagal Sąjungos ar tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

i)

atliekų negalima panaudoti techniškai įmanomu, ekonomiškai įgyvendinamu
  ir aplinkai saugiu
  būdu arba jos turi būti pašalintos dėl teisinių įsipareigojimų pagal Sąjungos ar tarptautinę teisę;

ir aplinkai saugiu

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

11 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | atliekų negalima pašalinti techniškai įmanomu
  ir
  ekonomiškai įgyvendinamu būdu šalyje, kurioje jos susidarė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

atliekų negalima pašalinti techniškai įmanomu
  ir
  ekonomiškai įgyvendinamu būdu šalyje, kurioje jos susidarė;

ir

| ii) | atliekų negalima pašalinti techniškai įmanomu, ekonomiškai įgyvendinamu
  ir aplinkai saugiu
  būdu šalyje, kurioje jos susidarė; |
| --- | --- |

ii)

atliekų negalima pašalinti techniškai įmanomu, ekonomiškai įgyvendinamu
  ir aplinkai saugiu
  būdu šalyje, kurioje jos susidarė;

ir aplinkai saugiu

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis

11 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | planuojamas vežimas ar šalinimas atitinka atliekų hierarchiją ir artumo bei savarankiškumo principus
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu
  , kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

planuojamas vežimas ar šalinimas atitinka atliekų hierarchiją ir artumo bei savarankiškumo principus
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu
  , kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB;

Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu

| iii) | planuojamas vežimas ar šalinimas atitinka atliekų hierarchiją ir artumo bei savarankiškumo principus, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB; |
| --- | --- |

iii)

planuojamas vežimas ar šalinimas atitinka atliekų hierarchiją ir artumo bei savarankiškumo principus, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB;

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies b punktas

11 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pranešėjas ar gavėjas anksčiau nebuvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos apsauga susijusios neteisėtos veiklos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pranešėjas ar gavėjas anksčiau nebuvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos apsauga susijusios neteisėtos veiklos;

| b) | pranešėjas ar gavėjas anksčiau nebuvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos
  ar žmonių sveikatos
  apsauga susijusios neteisėtos veiklos; |
| --- | --- |

b)

pranešėjas ar gavėjas anksčiau nebuvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos
  ar žmonių sveikatos
  apsauga susijusios neteisėtos veiklos;

ar žmonių sveikatos

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos per
  9 straipsnio 1 dalyje nurodytą 30
  dienų terminą nedavė leidimo šalinti skirtų atliekų planuojamam vežimui, pranešimas apie tą vežimą nustoja galioti ir vežimas draudžiamas pagal 4 straipsnio 1 dalį. Tais atvejais, kai pranešėjas vis tiek ketina vykdyti vežimą, pateikiamas naujas pranešimas, nebent visos atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas susitaria kitaip. | 3.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos per
  60
  dienų terminą nedavė leidimo šalinti skirtų atliekų planuojamam vežimui, pranešimas apie tą vežimą nustoja galioti ir vežimas draudžiamas pagal 4 straipsnio 1 dalį. Tais atvejais, kai pranešėjas vis tiek ketina vykdyti vežimą, pateikiamas naujas pranešimas, nebent visos atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas susitaria kitaip. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos per
  9 straipsnio 1 dalyje nurodytą 30
  dienų terminą nedavė leidimo šalinti skirtų atliekų planuojamam vežimui, pranešimas apie tą vežimą nustoja galioti ir vežimas draudžiamas pagal 4 straipsnio 1 dalį. Tais atvejais, kai pranešėjas vis tiek ketina vykdyti vežimą, pateikiamas naujas pranešimas, nebent visos atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas susitaria kitaip.

3.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos per
  60
  dienų terminą nedavė leidimo šalinti skirtų atliekų planuojamam vežimui, pranešimas apie tą vežimą nustoja galioti ir vežimas draudžiamas pagal 4 straipsnio 1 dalį. Tais atvejais, kai pranešėjas vis tiek ketina vykdyti vežimą, pateikiamas naujas pranešimas, nebent visos atitinkamos kompetentingos institucijos ir pranešėjas susitaria kitaip.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies d punkto ii papunktis

12 straipsnio 1 dalies d punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | naudojimo operacijos paskirties šalyje atliekamos tokiomis sąlygomis, kurios
  maždaug atitinka
  nustatytąsias išsiuntimo šalies nacionaliniuose teisės aktuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

naudojimo operacijos paskirties šalyje atliekamos tokiomis sąlygomis, kurios
  maždaug atitinka
  nustatytąsias išsiuntimo šalies nacionaliniuose teisės aktuose;

maždaug atitinka

| ii) | naudojimo operacijos paskirties šalyje atliekamos tokiomis sąlygomis, kurios
  laikomos atitinkančiomis
  nustatytąsias išsiuntimo šalies nacionaliniuose teisės aktuose; |
| --- | --- |

ii)

naudojimo operacijos paskirties šalyje atliekamos tokiomis sąlygomis, kurios
  laikomos atitinkančiomis
  nustatytąsias išsiuntimo šalies nacionaliniuose teisės aktuose;

laikomos atitinkančiomis

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies e punktas

12 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | valstybei narei yra būtina riboti naudojimo operacijoms
  , išskyrus perdirbimą ir parengimą pakartotinai naudoti,
  skirtų atliekų įvežimą, kad būtų apsaugotas jos atliekų tvarkymo tinklas, jei
  nustatoma
  , kad dėl tokio vežimo pačios valstybės narės atliekos turėtų būti šalinamos arba apdorojamos tokiu būdu, kuris neatitiktų jų atliekų tvarkymo planų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

valstybei narei yra būtina riboti naudojimo operacijoms
  , išskyrus perdirbimą ir parengimą pakartotinai naudoti,
  skirtų atliekų įvežimą, kad būtų apsaugotas jos atliekų tvarkymo tinklas, jei
  nustatoma
  , kad dėl tokio vežimo pačios valstybės narės atliekos turėtų būti šalinamos arba apdorojamos tokiu būdu, kuris neatitiktų jų atliekų tvarkymo planų;

, išskyrus perdirbimą ir parengimą pakartotinai naudoti,

nustatoma

| e) | valstybei narei yra būtina riboti naudojimo operacijoms skirtų atliekų įvežimą, kad būtų apsaugotas jos atliekų tvarkymo tinklas, jei
  galima nustatyti
  , kad dėl tokio vežimo pačios valstybės narės atliekos turėtų būti šalinamos arba apdorojamos tokiu būdu, kuris neatitiktų jų atliekų tvarkymo planų; |
| --- | --- |

e)

valstybei narei yra būtina riboti naudojimo operacijoms skirtų atliekų įvežimą, kad būtų apsaugotas jos atliekų tvarkymo tinklas, jei
  galima nustatyti
  , kad dėl tokio vežimo pačios valstybės narės atliekos turėtų būti šalinamos arba apdorojamos tokiu būdu, kuris neatitiktų jų atliekų tvarkymo planų;

galima nustatyti

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies f punktas

12 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | pranešėjas ar gavėjas anksčiau buvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos apsauga susijusios neteisėtos veiklos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

pranešėjas ar gavėjas anksčiau buvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos apsauga susijusios neteisėtos veiklos;

| f) | pranešėjas ar gavėjas anksčiau buvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos
  ar sveikatos
  apsauga susijusios neteisėtos veiklos; |
| --- | --- |

f)

pranešėjas ar gavėjas anksčiau buvo pripažinti kaltais dėl neteisėto vežimo ar kokios nors kitos su aplinkos
  ar sveikatos
  apsauga susijusios neteisėtos veiklos;

ar sveikatos

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Apie kompetentingų institucijų prieštaravimus, pareikštus remiantis šio straipsnio 1
  dalies d ir e punktuose
  nurodytais pagrindais, valstybės narės praneša Komisijai pagal 68 straipsnį. | 5.   Apie kompetentingų institucijų prieštaravimus, pareikštus remiantis šio straipsnio 1
  dalyje
  nurodytais pagrindais
  , įskaitant konkrečius prieštaravimo pagrindus,
  valstybės narės praneša Komisijai pagal 68 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Apie kompetentingų institucijų prieštaravimus, pareikštus remiantis šio straipsnio 1
  dalies d ir e punktuose
  nurodytais pagrindais, valstybės narės praneša Komisijai pagal 68 straipsnį.

5.   Apie kompetentingų institucijų prieštaravimus, pareikštus remiantis šio straipsnio 1
  dalyje
  nurodytais pagrindais
  , įskaitant konkrečius prieštaravimo pagrindus,
  valstybės narės praneša Komisijai pagal 68 straipsnį.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 a dalis (nauja)

12 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kompetentingos institucijos informuoja pranešėją apie konkrečias priežastis, dėl kurių jos prieštarauja planuojamam atliekų vežimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Kompetentingos institucijos informuoja pranešėją apie konkrečias priežastis, dėl kurių jos prieštarauja planuojamam atliekų vežimui.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies a punktas

13 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skirtingas važtas sudarančių atliekų cheminės ir fizinės savybės iš esmės yra tokios pačios; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

skirtingas važtas sudarančių atliekų cheminės ir fizinės savybės iš esmės yra tokios pačios;

| a) | skirtingas važtas sudarančių atliekų cheminės ir fizinės savybės
  , kurios turi būti aiškinamos pagal 28 straipsnį,
  iš esmės yra tokios pačios; |
| --- | --- |

a)

skirtingas važtas sudarančių atliekų cheminės ir fizinės savybės
  , kurios turi būti aiškinamos pagal 28 straipsnį,
  iš esmės yra tokios pačios;

, kurios turi būti aiškinamos pagal 28 straipsnį,

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalies c punktas

14 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | naudojimo operacijai, dėl kurios prašomas išankstinis sutikimas, taikomų technologijų aprašymas, įskaitant R-kodą (-us); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

naudojimo operacijai, dėl kurios prašomas išankstinis sutikimas, taikomų technologijų aprašymas, įskaitant R-kodą (-us);

| c) | naudojimo operacijai, dėl kurios prašomas išankstinis sutikimas, taikomų technologijų
  , taip pat technologijų, taikomų siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, gaminti energiją, iš atliekų gauti medžiagas, efektyviai naudoti išteklius, ir kitų atitinkamų technologijų
  aprašymas, įskaitant R-kodą (-us); |
| --- | --- |

c)

naudojimo operacijai, dėl kurios prašomas išankstinis sutikimas, taikomų technologijų
  , taip pat technologijų, taikomų siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, gaminti energiją, iš atliekų gauti medžiagas, efektyviai naudoti išteklius, ir kitų atitinkamų technologijų
  aprašymas, įskaitant R-kodą (-us);

, taip pat technologijų, taikomų siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, gaminti energiją, iš atliekų gauti medžiagas, efektyviai naudoti išteklius, ir kitų atitinkamų technologijų

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

14 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | galutinių atliekų, susidariusių atliekant naudojimo operaciją ir vėliau tvarkant atliekas, kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

galutinių atliekų, susidariusių atliekant naudojimo operaciją ir vėliau tvarkant atliekas, kiekis;

galutinių atliekų, susidariusių atliekant naudojimo operaciją ir vėliau tvarkant atliekas, kiekis;

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalies g punktas

14 straipsnio 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | įrodymas ar liudijimas, kad juridinis ar fizinis asmuo, kuriam priklauso įrenginys arba kuris jį valdo, nebuvo pripažintas kaltu dėl neteisėto vežimo ar kitų su atliekų tvarkymu susijusių neteisėtų veiksmų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

įrodymas ar liudijimas, kad juridinis ar fizinis asmuo, kuriam priklauso įrenginys arba kuris jį valdo, nebuvo pripažintas kaltu dėl neteisėto vežimo ar kitų su atliekų tvarkymu susijusių neteisėtų veiksmų.

| g) | įrodymas ar liudijimas, kad juridinis ar fizinis asmuo, kuriam priklauso įrenginys arba kuris jį valdo, nebuvo pripažintas kaltu dėl neteisėto vežimo ar kitų su atliekų tvarkymu susijusių neteisėtų veiksmų
  , visų pirma susijusių su aplinkos ar žmonių sveikatos apsauga
  . |
| --- | --- |

g)

įrodymas ar liudijimas, kad juridinis ar fizinis asmuo, kuriam priklauso įrenginys arba kuris jį valdo, nebuvo pripažintas kaltu dėl neteisėto vežimo ar kitų su atliekų tvarkymu susijusių neteisėtų veiksmų
  , visų pirma susijusių su aplinkos ar žmonių sveikatos apsauga
  .

, visų pirma susijusių su aplinkos ar žmonių sveikatos apsauga

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 9 dalis

14 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Jei sprendime patvirtinti išankstinio sutikimo prašymą nenurodyta kitaip, išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja septynerius metus. | 9.   Jei sprendime patvirtinti išankstinio sutikimo prašymą nenurodyta kitaip, išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja septynerius metus
  , o jo galiojimo laikotarpiu atitinkamos institucijos atlieka bent vieną patikrinimą, kad nustatytų, ar laikomasi naujausių taikomų norminių reikalavimų
  . |
| | Vienos valstybės narės kompetentingos institucijos išduotas išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja visose valstybėse narėse. Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti nepriimti paskirties kompetentingos institucijos išduoto išankstinio sutikimo. Apie tą sprendimą ir jo priežastis pranešama įrenginiui ir išankstinį sutikimą išdavusiai kompetentingai institucijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Jei sprendime patvirtinti išankstinio sutikimo prašymą nenurodyta kitaip, išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja septynerius metus.

9.   Jei sprendime patvirtinti išankstinio sutikimo prašymą nenurodyta kitaip, išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja septynerius metus
  , o jo galiojimo laikotarpiu atitinkamos institucijos atlieka bent vieną patikrinimą, kad nustatytų, ar laikomasi naujausių taikomų norminių reikalavimų
  .

Vienos valstybės narės kompetentingos institucijos išduotas išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja visose valstybėse narėse. Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti nepriimti paskirties kompetentingos institucijos išduoto išankstinio sutikimo. Apie tą sprendimą ir jo priežastis pranešama įrenginiui ir išankstinį sutikimą išdavusiai kompetentingai institucijai.

Vienos valstybės narės kompetentingos institucijos išduotas išankstinis sutikimas dėl naudojimo įrenginio galioja visose valstybėse narėse. Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti nepriimti paskirties kompetentingos institucijos išduoto išankstinio sutikimo. Apie tą sprendimą ir jo priežastis pranešama įrenginiui ir išankstinį sutikimą išdavusiai kompetentingai institucijai.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Per
  vieną dieną
  nuo atliekų gavimo į įrenginį, kuriame atliekama tarpinio naudojimo ar tarpinio šalinimo operacija, to įrenginio valdytojas pateikia pranešėjui atliekų gavimo patvirtinimą. Šis patvirtinimas nurodomas judėjimo dokumente arba pridedamas prie jo. | 3.   Per
  dvi darbo dienas
  nuo atliekų gavimo į įrenginį, kuriame atliekama tarpinio naudojimo ar tarpinio šalinimo operacija, to įrenginio valdytojas pateikia pranešėjui atliekų gavimo patvirtinimą. Šis patvirtinimas nurodomas judėjimo dokumente arba pridedamas prie jo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Per
  vieną dieną
  nuo atliekų gavimo į įrenginį, kuriame atliekama tarpinio naudojimo ar tarpinio šalinimo operacija, to įrenginio valdytojas pateikia pranešėjui atliekų gavimo patvirtinimą. Šis patvirtinimas nurodomas judėjimo dokumente arba pridedamas prie jo.

3.   Per
  dvi darbo dienas
  nuo atliekų gavimo į įrenginį, kuriame atliekama tarpinio naudojimo ar tarpinio šalinimo operacija, to įrenginio valdytojas pateikia pranešėjui atliekų gavimo patvirtinimą. Šis patvirtinimas nurodomas judėjimo dokumente arba pridedamas prie jo.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Įrenginio valdytojas per
  vieną dieną
  nuo atliekų gavimo patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos gautos. | 3.   Įrenginio valdytojas per
  dvi darbo dienas
  nuo atliekų gavimo patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos gautos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įrenginio valdytojas per
  vieną dieną
  nuo atliekų gavimo patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos gautos.

3.   Įrenginio valdytojas per
  dvi darbo dienas
  nuo atliekų gavimo patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos gautos.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei su 1 dalyje nurodytais pakeitimais susijusios kitos nei pirminiame pranešime nurodytos kompetentingos institucijos, pateikiamas naujas pranešimas. | 3.   Jei su 1 dalyje nurodytais pakeitimais susijusios kitos nei pirminiame pranešime nurodytos kompetentingos institucijos, pateikiamas naujas pranešimas
  , nebent atitinkamos kompetentingos institucijos gali vieningai susitarti, kad naujo pranešimo nereikia
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei su 1 dalyje nurodytais pakeitimais susijusios kitos nei pirminiame pranešime nurodytos kompetentingos institucijos, pateikiamas naujas pranešimas.

3.   Jei su 1 dalyje nurodytais pakeitimais susijusios kitos nei pirminiame pranešime nurodytos kompetentingos institucijos, pateikiamas naujas pranešimas
  , nebent atitinkamos kompetentingos institucijos gali vieningai susitarti, kad naujo pranešimo nereikia
  .

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

18 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Naudojimo įrenginio arba laboratorijos valdytojas ir gavėjas arba, jei jie neturi prieigos prie 26 straipsnyje nurodytos sistemos, 2 dalyje nurodytas asmuo per
  vieną dieną
  nuo atliekų gavimo pateikdamas VI priede nurodytą atitinkamą informaciją patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos buvo gautos. | 4.   Naudojimo įrenginio arba laboratorijos valdytojas ir gavėjas arba, jei jie neturi prieigos prie 26 straipsnyje nurodytos sistemos, 2 dalyje nurodytas asmuo per
  dvi darbo dienas
  nuo atliekų gavimo pateikdamas VI priede nurodytą atitinkamą informaciją patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos buvo gautos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Naudojimo įrenginio arba laboratorijos valdytojas ir gavėjas arba, jei jie neturi prieigos prie 26 straipsnyje nurodytos sistemos, 2 dalyje nurodytas asmuo per
  vieną dieną
  nuo atliekų gavimo pateikdamas VI priede nurodytą atitinkamą informaciją patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos buvo gautos.

4.   Naudojimo įrenginio arba laboratorijos valdytojas ir gavėjas arba, jei jie neturi prieigos prie 26 straipsnyje nurodytos sistemos, 2 dalyje nurodytas asmuo per
  dvi darbo dienas
  nuo atliekų gavimo pateikdamas VI priede nurodytą atitinkamą informaciją patvirtina pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms, kad atliekos buvo gautos.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 pastraipa

21 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Išsiuntimo
  ar paskirties
  kompetentingos institucijos
  atitinkamomis priemonėmis
  viešai skelbia informaciją apie vežimų, kuriems jos davė sutikimą ar prieštaravo, pranešimus, taip pat apie atliekų, kurioms taikomi bendrieji informacijos reikalavimai, vežimus, jei tokia informacija nėra konfidenciali pagal nacionalinius ar Sąjungos teisės aktus. | Nepagrįstai nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sutikimo arba prieštaravimo pateikimo
  išsiuntimo kompetentingos institucijos
  per 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą centrinę elektroninę pasiūlymų teikimo ir keitimosi jais sistemą arba, jei taikytina, per 26 straipsnio 3 dalyje nurodytą nacionalinę sistemą
  viešai skelbia informaciją apie vežimų, kuriems jos davė sutikimą ar prieštaravo, pranešimus, taip pat apie atliekų, kurioms taikomi bendrieji informacijos reikalavimai, vežimus, jei tokia informacija nėra konfidenciali pagal nacionalinius ar Sąjungos teisės aktus
  ir nėra asmens duomenys, saugomi pagal Reglamentą (ES) 2016/679

   (1a). |
| | Kompetentingos institucijos viešai skelbia bent šią informaciją: |
| | a) | Europos atliekų kataloge pagal Europos atliekų kodeksą nurodytų atliekų rūšis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išsiuntimo
  ar paskirties
  kompetentingos institucijos
  atitinkamomis priemonėmis
  viešai skelbia informaciją apie vežimų, kuriems jos davė sutikimą ar prieštaravo, pranešimus, taip pat apie atliekų, kurioms taikomi bendrieji informacijos reikalavimai, vežimus, jei tokia informacija nėra konfidenciali pagal nacionalinius ar Sąjungos teisės aktus.

ar paskirties

atitinkamomis priemonėmis

Nepagrįstai nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sutikimo arba prieštaravimo pateikimo
  išsiuntimo kompetentingos institucijos
  per 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą centrinę elektroninę pasiūlymų teikimo ir keitimosi jais sistemą arba, jei taikytina, per 26 straipsnio 3 dalyje nurodytą nacionalinę sistemą
  viešai skelbia informaciją apie vežimų, kuriems jos davė sutikimą ar prieštaravo, pranešimus, taip pat apie atliekų, kurioms taikomi bendrieji informacijos reikalavimai, vežimus, jei tokia informacija nėra konfidenciali pagal nacionalinius ar Sąjungos teisės aktus
  ir nėra asmens duomenys, saugomi pagal Reglamentą (ES) 2016/679

   (1a).

Nepagrįstai nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sutikimo arba prieštaravimo pateikimo

per 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą centrinę elektroninę pasiūlymų teikimo ir keitimosi jais sistemą arba, jei taikytina, per 26 straipsnio 3 dalyje nurodytą nacionalinę sistemą

ir nėra asmens duomenys, saugomi pagal Reglamentą (ES) 2016/679

1a

Kompetentingos institucijos viešai skelbia bent šią informaciją:

Kompetentingos institucijos viešai skelbia bent šią informaciją:

a)

a)

Europos atliekų kataloge pagal Europos atliekų kodeksą nurodytų atliekų rūšis;

Europos atliekų kataloge pagal Europos atliekų kodeksą nurodytų atliekų rūšis;

| b) | bendrą atliekų, kurias ketinama vežti, kiekį; |
| --- | --- |

b)

b)

bendrą atliekų, kurias ketinama vežti, kiekį;

bendrą atliekų, kurias ketinama vežti, kiekį;

| c) | atliekoms taikomą apdorojimo operaciją; |
| --- | --- |

c)

c)

atliekoms taikomą apdorojimo operaciją;

atliekoms taikomą apdorojimo operaciją;

| d) | įrenginio, esančio galutinėje paskirties vietoje, pavadinimą ir |
| --- | --- |

d)

d)

įrenginio, esančio galutinėje paskirties vietoje, pavadinimą ir

įrenginio, esančio galutinėje paskirties vietoje, pavadinimą ir

| e) | tai, ar buvo duotas ar neduotas sutikimas dėl pranešimo. |
| --- | --- |

e)

e)

tai, ar buvo duotas ar neduotas sutikimas dėl pranešimo.

tai, ar buvo duotas ar neduotas sutikimas dėl pranešimo.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

22 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 dalyje nustatytas atsiėmimo įsipareigojimas netaikomas, jei atitinkamos išsiuntimo, tranzito ir paskirties kompetentingos institucijos įsitikina, kad atliekas paskirties šalyje arba kur nors kitur alternatyviu būdu gali panaudoti arba pašalinti pranešėjas, o jei tai neįmanoma, kompetentinga išsiuntimo institucija arba fizinis ar juridinis asmuo jos vardu. | 2 dalyje nustatytas atsiėmimo įsipareigojimas netaikomas, jei atitinkamos išsiuntimo, tranzito ir paskirties kompetentingos institucijos įsitikina, kad atliekas paskirties šalyje arba kur nors kitur alternatyviu
  ir aplinkai saugiu
  būdu
  bei nekeliant pavojaus žmonių sveikatai
  gali panaudoti arba pašalinti pranešėjas, o jei tai neįmanoma, kompetentinga išsiuntimo institucija arba fizinis ar juridinis asmuo jos vardu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2 dalyje nustatytas atsiėmimo įsipareigojimas netaikomas, jei atitinkamos išsiuntimo, tranzito ir paskirties kompetentingos institucijos įsitikina, kad atliekas paskirties šalyje arba kur nors kitur alternatyviu būdu gali panaudoti arba pašalinti pranešėjas, o jei tai neįmanoma, kompetentinga išsiuntimo institucija arba fizinis ar juridinis asmuo jos vardu.

2 dalyje nustatytas atsiėmimo įsipareigojimas netaikomas, jei atitinkamos išsiuntimo, tranzito ir paskirties kompetentingos institucijos įsitikina, kad atliekas paskirties šalyje arba kur nors kitur alternatyviu
  ir aplinkai saugiu
  būdu
  bei nekeliant pavojaus žmonių sveikatai
  gali panaudoti arba pašalinti pranešėjas, o jei tai neįmanoma, kompetentinga išsiuntimo institucija arba fizinis ar juridinis asmuo jos vardu.

ir aplinkai saugiu

bei nekeliant pavojaus žmonių sveikatai

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei kompetentinga institucija aptinka vežimą, kurį ji laiko neteisėtu, ji nedelsdama informuoja kitas atitinkamas kompetentingas institucijas. | 1.   Jei kompetentinga institucija aptinka vežimą, kurį ji laiko neteisėtu, ji nedelsdama informuoja kitas atitinkamas kompetentingas institucijas.
  Atitinkamos išsiuntimo kompetentingos institucijos dažniau tikrina vėlesnes siuntas, kurios yra panašios pranešėjo, atliekų gamintojo, surinkėjo, prekiautojo, tarpininko ar atliekų turėtojo atžvilgiu, kad būtų užkirstas kelias tolesniam neteisėtam vežimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei kompetentinga institucija aptinka vežimą, kurį ji laiko neteisėtu, ji nedelsdama informuoja kitas atitinkamas kompetentingas institucijas.

1.   Jei kompetentinga institucija aptinka vežimą, kurį ji laiko neteisėtu, ji nedelsdama informuoja kitas atitinkamas kompetentingas institucijas.
  Atitinkamos išsiuntimo kompetentingos institucijos dažniau tikrina vėlesnes siuntas, kurios yra panašios pranešėjo, atliekų gamintojo, surinkėjo, prekiautojo, tarpininko ar atliekų turėtojo atžvilgiu, kad būtų užkirstas kelias tolesniam neteisėtam vežimui.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

26 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Toliau nurodyta informacija ir dokumentai pateikiami ir jais keičiamasi elektroninėmis priemonėmis per 2 dalyje nurodytą centrinę sistemą arba per nacionalinę sistemą pagal 3 dalį: | 1.   Toliau nurodyta informacija
  , duomenys
  ir dokumentai pateikiami ir jais keičiamasi elektroninėmis priemonėmis per 2 dalyje nurodytą centrinę sistemą arba per nacionalinę sistemą
  , susietą su centrine sistema,
  pagal 3 dalį: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Toliau nurodyta informacija ir dokumentai pateikiami ir jais keičiamasi elektroninėmis priemonėmis per 2 dalyje nurodytą centrinę sistemą arba per nacionalinę sistemą pagal 3 dalį:

1.   Toliau nurodyta informacija
  , duomenys
  ir dokumentai pateikiami ir jais keičiamasi elektroninėmis priemonėmis per 2 dalyje nurodytą centrinę sistemą arba per nacionalinę sistemą
  , susietą su centrine sistema,
  pagal 3 dalį:

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

26 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija eksploatuoja centrinę sistemą, kuria galima pateikti 1 dalyje nurodyta informaciją bei dokumentus ir jais keistis elektroniniu būdu. Ta centrinė sistema turi turėti centrinę kaupyklą, naudojamą tikruoju laiku keičiantis 1 dalyje nurodyta informacija ir dokumentais tarp esamų nacionalinių elektroninių duomenų mainų sistemų. | Komisija eksploatuoja centrinę sistemą, kuria galima pateikti 1 dalyje nurodyta informaciją
  , duomenis
  bei dokumentus ir jais keistis elektroniniu būdu. Ta centrinė sistema turi turėti centrinę kaupyklą, naudojamą tikruoju laiku keičiantis 1 dalyje nurodyta informacija ir dokumentais tarp esamų nacionalinių elektroninių duomenų mainų sistemų.
  Centrinėje sistemoje kaupiami duomenys, kuriais remiantis galima pranešti ir analizuoti, inter alia, prieštaravimų dažnumą, laiką nuo pranešimo pateikimo iki sprendimo priėmimo ir pranešimų apie įvairių rūšių naudojimo operacijas skaičių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija eksploatuoja centrinę sistemą, kuria galima pateikti 1 dalyje nurodyta informaciją bei dokumentus ir jais keistis elektroniniu būdu. Ta centrinė sistema turi turėti centrinę kaupyklą, naudojamą tikruoju laiku keičiantis 1 dalyje nurodyta informacija ir dokumentais tarp esamų nacionalinių elektroninių duomenų mainų sistemų.

Komisija eksploatuoja centrinę sistemą, kuria galima pateikti 1 dalyje nurodyta informaciją
  , duomenis
  bei dokumentus ir jais keistis elektroniniu būdu. Ta centrinė sistema turi turėti centrinę kaupyklą, naudojamą tikruoju laiku keičiantis 1 dalyje nurodyta informacija ir dokumentais tarp esamų nacionalinių elektroninių duomenų mainų sistemų.
  Centrinėje sistemoje kaupiami duomenys, kuriais remiantis galima pranešti ir analizuoti, inter alia, prieštaravimų dažnumą, laiką nuo pranešimo pateikimo iki sprendimo priėmimo ir pranešimų apie įvairių rūšių naudojimo operacijas skaičių.

, duomenis

Centrinėje sistemoje kaupiami duomenys, kuriais remiantis galima pranešti ir analizuoti, inter alia, prieštaravimų dažnumą, laiką nuo pranešimo pateikimo iki sprendimo priėmimo ir pranešimų apie įvairių rūšių naudojimo operacijas skaičių.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 3 a dalis (nauja)

26 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Centrinėje sistemoje saugoma informacija skelbiama viešai, lengvai prieinamu būdu ir atvirųjų duomenų formatu, išskyrus atvejus, kai tokia informacija yra konfidenciali pagal nacionalinius ar Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Centrinėje sistemoje saugoma informacija skelbiama viešai, lengvai prieinamu būdu ir atvirųjų duomenų formatu, išskyrus atvejus, kai tokia informacija yra konfidenciali pagal nacionalinius ar Sąjungos teisės aktus.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

26 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | alternatyvios procedūros laikino centrinės sistemos gedimo atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

alternatyvios procedūros laikino centrinės sistemos gedimo atveju;

alternatyvios procedūros laikino centrinės sistemos gedimo atveju;

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 4 a dalis (nauja)

26 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija kas dvejus metus peržiūri centrinės sistemos funkcionalumą. Šių peržiūrų rezultatai perduodami Europos Parlamentui ir valstybėms narėms. |
| | Atliekant peržiūrą atsižvelgiama, inter alia, į susirašinėtojų pateiktas pastabas. Atliekant peržiūrą taip pat gali būti atsižvelgiama į kitų naudotojų, pavyzdžiui, kompetentingų institucijų ir pranešėjų, atsiliepimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija kas dvejus metus peržiūri centrinės sistemos funkcionalumą. Šių peržiūrų rezultatai perduodami Europos Parlamentui ir valstybėms narėms.

Atliekant peržiūrą atsižvelgiama, inter alia, į susirašinėtojų pateiktas pastabas. Atliekant peržiūrą taip pat gali būti atsižvelgiama į kitų naudotojų, pavyzdžiui, kompetentingų institucijų ir pranešėjų, atsiliepimus.

Atliekant peržiūrą atsižvelgiama, inter alia, į susirašinėtojų pateiktas pastabas. Atliekant peržiūrą taip pat gali būti atsižvelgiama į kitų naudotojų, pavyzdžiui, kompetentingų institucijų ir pranešėjų, atsiliepimus.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 dalis

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Visi pagal šios antraštinės dalies nuostatas pateikti pranešimai, informacija, dokumentai arba kitokie pranešimai pateikiami atitinkamoms kompetentingoms institucijoms priimtina kalba. | 1.   Visi pagal šios antraštinės dalies nuostatas pateikti pranešimai, informacija, dokumentai arba kitokie pranešimai pateikiami atitinkamoms kompetentingoms institucijoms priimtina kalba.
  Anglų kalba visais atvejais laikoma priimtina kalba, išskyrus atvejus, kai atitinkama kompetentinga institucija tinkamai pagrindžia, kodėl anglų kalba jai nepriimtina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Visi pagal šios antraštinės dalies nuostatas pateikti pranešimai, informacija, dokumentai arba kitokie pranešimai pateikiami atitinkamoms kompetentingoms institucijoms priimtina kalba.

1.   Visi pagal šios antraštinės dalies nuostatas pateikti pranešimai, informacija, dokumentai arba kitokie pranešimai pateikiami atitinkamoms kompetentingoms institucijoms priimtina kalba.
  Anglų kalba visais atvejais laikoma priimtina kalba, išskyrus atvejus, kai atitinkama kompetentinga institucija tinkamai pagrindžia, kodėl anglų kalba jai nepriimtina.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos paprašo, pranešėjas pateikia 1 dalyje nurodytų dokumentų autentifikuotus vertimus į joms priimtiną kalbą. | 2.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos paprašo, pranešėjas pateikia 1 dalyje nurodytų dokumentų autentifikuotus vertimus į joms priimtiną kalbą.
  Anglų kalba visais atvejais laikoma priimtina kalba, išskyrus atvejus, kai atitinkama kompetentinga institucija tinkamai pagrindžia, kodėl anglų kalba jai nepriimtina. |
| | Pagal 26 straipsnį sukurta centralizuota duomenų bazių sistema palengvina bet kokios pateiktos informacijos automatinį vertimą. Jei buvo naudojamas automatinis vertimas, kartu su pateikta išversta informacija pateikiama nuoroda apie tai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos paprašo, pranešėjas pateikia 1 dalyje nurodytų dokumentų autentifikuotus vertimus į joms priimtiną kalbą.

2.   Jei atitinkamos kompetentingos institucijos paprašo, pranešėjas pateikia 1 dalyje nurodytų dokumentų autentifikuotus vertimus į joms priimtiną kalbą.
  Anglų kalba visais atvejais laikoma priimtina kalba, išskyrus atvejus, kai atitinkama kompetentinga institucija tinkamai pagrindžia, kodėl anglų kalba jai nepriimtina.

Pagal 26 straipsnį sukurta centralizuota duomenų bazių sistema palengvina bet kokios pateiktos informacijos automatinį vertimą. Jei buvo naudojamas automatinis vertimas, kartu su pateikta išversta informacija pateikiama nuoroda apie tai.

Pagal 26 straipsnį sukurta centralizuota duomenų bazių sistema palengvina bet kokios pateiktos informacijos automatinį vertimą. Jei buvo naudojamas automatinis vertimas, kartu su pateikta išversta informacija pateikiama nuoroda apie tai.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 3 a dalis (nauja)

28 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jei kompetentingos institucijos nesutaria klasifikavimo klausimais, klausimai gali būti perduoti valstybių narių susirašinėtojams, kurie gali rengti posėdžius iškilusiems klausimams nagrinėti. Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti tokiuose posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jei kompetentingos institucijos nesutaria klasifikavimo klausimais, klausimai gali būti perduoti valstybių narių susirašinėtojams, kurie gali rengti posėdžius iškilusiems klausimams nagrinėti. Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti tokiuose posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

28 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant palengvinti III, IIIA, IIIB arba IV priede išvardytų atliekų suderintą klasifikavimą Sąjungoje,
  Komisijai
  pagal šio reglamento 76 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais
  būtų papildytas
  šis reglamentas nustatant kriterijus, pvz., užterštumo ribas, pagal kuriuos tam tikros atliekos būtų priskiriamos III, IIIA, IIIB arba IV priedams. | Siekiant palengvinti III, IIIA, IIIB arba IV priede išvardytų atliekų suderintą klasifikavimą Sąjungoje,
  Komisija
  pagal šio reglamento 76 straipsnį
  priima
  deleguotuosius aktus, kuriais
  papildomas arba iš dalies pakeičiamas
  šis reglamentas nustatant
  arba pakeičiant
  kriterijus, pvz., užterštumo ribas, pagal kuriuos tam tikros atliekos būtų priskiriamos III, IIIA, IIIB arba IV priedams
  , ir ribines vertes, pagal kurias fizinės ir cheminės savybės apibūdinamos kaip iš esmės panašios
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant palengvinti III, IIIA, IIIB arba IV priede išvardytų atliekų suderintą klasifikavimą Sąjungoje,
  Komisijai
  pagal šio reglamento 76 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais
  būtų papildytas
  šis reglamentas nustatant kriterijus, pvz., užterštumo ribas, pagal kuriuos tam tikros atliekos būtų priskiriamos III, IIIA, IIIB arba IV priedams.

Komisijai

suteikiami įgaliojimai priimti

būtų papildytas

Siekiant palengvinti III, IIIA, IIIB arba IV priede išvardytų atliekų suderintą klasifikavimą Sąjungoje,
  Komisija
  pagal šio reglamento 76 straipsnį
  priima
  deleguotuosius aktus, kuriais
  papildomas arba iš dalies pakeičiamas
  šis reglamentas nustatant
  arba pakeičiant
  kriterijus, pvz., užterštumo ribas, pagal kuriuos tam tikros atliekos būtų priskiriamos III, IIIA, IIIB arba IV priedams
  , ir ribines vertes, pagal kurias fizinės ir cheminės savybės apibūdinamos kaip iš esmės panašios
  .

Komisija

priima

papildomas arba iš dalies pakeičiamas

arba pakeičiant

, ir ribines vertes, pagal kurias fizinės ir cheminės savybės apibūdinamos kaip iš esmės panašios

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

28 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai taip pat pagal
  šio reglamento 76 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais
  būtų papildytas
  šis reglamentas nustatant skirstymo į naudotas prekes ir atliekas kriterijus, taikomus konkrečių kategorijų gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra ypač svarbus eksportuojant atliekas iš Sąjungos. | Komisija ne vėliau kaip per dvejus metus nuo
  šio reglamento
  įsigaliojimo pagal
  76 straipsnį
  taip pat priima
  deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas
  papildomas
  nustatant skirstymo į naudotas prekes ir atliekas kriterijus, taikomus konkrečių kategorijų gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra ypač svarbus eksportuojant atliekas iš Sąjungos
  , be kita ko, siekiant užtikrinti, kad nebūtų apeinamos šiame reglamente nustatytos taisyklės. Tuose deleguotuosiuose aktuose numatyti kriterijai yra tokie patys, kaip nustatytieji Direktyvoje 2008/98/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai taip pat pagal
  šio reglamento 76 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais
  būtų papildytas
  šis reglamentas nustatant skirstymo į naudotas prekes ir atliekas kriterijus, taikomus konkrečių kategorijų gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra ypač svarbus eksportuojant atliekas iš Sąjungos.

Komisijai taip pat pagal

suteikiami įgaliojimai priimti

būtų papildytas

Komisija ne vėliau kaip per dvejus metus nuo
  šio reglamento
  įsigaliojimo pagal
  76 straipsnį
  taip pat priima
  deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas
  papildomas
  nustatant skirstymo į naudotas prekes ir atliekas kriterijus, taikomus konkrečių kategorijų gaminiams, kurių atveju šis skirtumas yra ypač svarbus eksportuojant atliekas iš Sąjungos
  , be kita ko, siekiant užtikrinti, kad nebūtų apeinamos šiame reglamente nustatytos taisyklės. Tuose deleguotuosiuose aktuose numatyti kriterijai yra tokie patys, kaip nustatytieji Direktyvoje 2008/98/EB.

Komisija ne vėliau kaip per dvejus metus nuo

įsigaliojimo pagal

taip pat priima

papildomas

, be kita ko, siekiant užtikrinti, kad nebūtų apeinamos šiame reglamente nustatytos taisyklės. Tuose deleguotuosiuose aktuose numatyti kriterijai yra tokie patys, kaip nustatytieji Direktyvoje 2008/98/EB.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio pavadinimas

30 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Susitarimai
  dėl pasienio zonų | Daugiašaliai
  susitarimai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Susitarimai
  dėl pasienio zonų

dėl pasienio zonų

Daugiašaliai
  susitarimai

Daugiašaliai

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Išimtiniais atvejais, ir jei toks žingsnis yra būtinas dėl specifinės geografinės ar demografinės padėties, valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus, sušvelninančius pranešimo procedūrą specifinių atliekų srautų vežimams, kai jos per sieną vežamos į artimiausią tinkamą įrenginį, esantį pasienio zonoje tarp dviejų susijusių valstybių narių. | 1.   Išimtiniais atvejais, ir jei toks žingsnis yra būtinas dėl specifinės geografinės ar demografinės padėties, valstybės narės gali sudaryti dvišalius
  ar daugiašalius
  susitarimus, sušvelninančius pranešimo procedūrą specifinių atliekų srautų vežimams, kai jos per sieną vežamos į artimiausią tinkamą įrenginį, esantį pasienio zonoje tarp dviejų
  ar daugiau
  susijusių valstybių narių. |
| | Tokie susitarimai taip pat gali būti sudaromi dėl atliekų, skirtų šalinti pagal 11 straipsnį, vežimo, jei tokių susitarimų sudarymas yra būtinas dėl geografinės ir demografinės padėties. Šiuo atžvilgiu 11 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytos sąlygos gali būti ne tokios griežtos tarpvalstybiniam vežimui į artimiausią šalinimui tinkamą įrenginį pagal Direktyvą 2008/98/EB ir atliekų tvarkymui aplinkai saugiu būdu. |
| | Daugiašaliais susitarimais įrodoma: kad atliekos apdorojamos laikantis atliekų hierarchijos ir artumo bei savarankiškumo principų Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB; kad atliekos apdorojamos pagal aplinkos apsaugos standartus, laikantis Sąjungos teisės aktų; kad, jei įrenginiui taikoma Direktyva 2010/75/ES, pagal įrenginio leidimą taikomi geriausi prieinami gamybos būdai, apibrėžti tos direktyvos 3 straipsnio 10 dalyje; kad dėl susitarimų nebus labai suskaidyta Sąjungos atliekų vežimo rinka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Išimtiniais atvejais, ir jei toks žingsnis yra būtinas dėl specifinės geografinės ar demografinės padėties, valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus, sušvelninančius pranešimo procedūrą specifinių atliekų srautų vežimams, kai jos per sieną vežamos į artimiausią tinkamą įrenginį, esantį pasienio zonoje tarp dviejų susijusių valstybių narių.

1.   Išimtiniais atvejais, ir jei toks žingsnis yra būtinas dėl specifinės geografinės ar demografinės padėties, valstybės narės gali sudaryti dvišalius
  ar daugiašalius
  susitarimus, sušvelninančius pranešimo procedūrą specifinių atliekų srautų vežimams, kai jos per sieną vežamos į artimiausią tinkamą įrenginį, esantį pasienio zonoje tarp dviejų
  ar daugiau
  susijusių valstybių narių.

Tokie susitarimai taip pat gali būti sudaromi dėl atliekų, skirtų šalinti pagal 11 straipsnį, vežimo, jei tokių susitarimų sudarymas yra būtinas dėl geografinės ir demografinės padėties. Šiuo atžvilgiu 11 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytos sąlygos gali būti ne tokios griežtos tarpvalstybiniam vežimui į artimiausią šalinimui tinkamą įrenginį pagal Direktyvą 2008/98/EB ir atliekų tvarkymui aplinkai saugiu būdu.

Tokie susitarimai taip pat gali būti sudaromi dėl atliekų, skirtų šalinti pagal 11 straipsnį, vežimo, jei tokių susitarimų sudarymas yra būtinas dėl geografinės ir demografinės padėties. Šiuo atžvilgiu 11 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytos sąlygos gali būti ne tokios griežtos tarpvalstybiniam vežimui į artimiausią šalinimui tinkamą įrenginį pagal Direktyvą 2008/98/EB ir atliekų tvarkymui aplinkai saugiu būdu.

Daugiašaliais susitarimais įrodoma: kad atliekos apdorojamos laikantis atliekų hierarchijos ir artumo bei savarankiškumo principų Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB; kad atliekos apdorojamos pagal aplinkos apsaugos standartus, laikantis Sąjungos teisės aktų; kad, jei įrenginiui taikoma Direktyva 2010/75/ES, pagal įrenginio leidimą taikomi geriausi prieinami gamybos būdai, apibrėžti tos direktyvos 3 straipsnio 10 dalyje; kad dėl susitarimų nebus labai suskaidyta Sąjungos atliekų vežimo rinka.

Daugiašaliais susitarimais įrodoma: kad atliekos apdorojamos laikantis atliekų hierarchijos ir artumo bei savarankiškumo principų Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB; kad atliekos apdorojamos pagal aplinkos apsaugos standartus, laikantis Sąjungos teisės aktų; kad, jei įrenginiui taikoma Direktyva 2010/75/ES, pagal įrenginio leidimą taikomi geriausi prieinami gamybos būdai, apibrėžti tos direktyvos 3 straipsnio 10 dalyje; kad dėl susitarimų nebus labai suskaidyta Sąjungos atliekų vežimo rinka.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalis

30 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodyti
  dvišaliai
  susitarimai taip pat gali būti sudaromi, jei atliekos vežamos iš išsiuntimo šalies ir apdorojamos joje, tačiau tranzitu vežamos per kitą valstybę narę. | 2.   1 dalyje nurodyti susitarimai taip pat gali būti sudaromi, jei atliekos vežamos iš išsiuntimo šalies ir apdorojamos joje, tačiau tranzitu vežamos per kitą valstybę narę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodyti
  dvišaliai
  susitarimai taip pat gali būti sudaromi, jei atliekos vežamos iš išsiuntimo šalies ir apdorojamos joje, tačiau tranzitu vežamos per kitą valstybę narę.

2.   1 dalyje nurodyti susitarimai taip pat gali būti sudaromi, jei atliekos vežamos iš išsiuntimo šalies ir apdorojamos joje, tačiau tranzitu vežamos per kitą valstybę narę.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 3 dalis

30 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės taip pat gali sudaryti 1 dalyje nurodytus
  dvišalius
  susitarimus su šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys. | 3.   Valstybės narės taip pat gali sudaryti 1 dalyje nurodytus susitarimus su šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės taip pat gali sudaryti 1 dalyje nurodytus
  dvišalius
  susitarimus su šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys.

3.   Valstybės narės taip pat gali sudaryti 1 dalyje nurodytus susitarimus su šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 4 dalis

30 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Apie šiame straipsnyje nurodytus susitarimus Komisijai pranešama iki jų įsigaliojimo. | 4.   Apie šiame straipsnyje nurodytus susitarimus Komisijai
  ir susirašinėtojams
  pranešama iki jų įsigaliojimo.
  Susirašinėtojams pateikti klausimai arba nuogąstavimai, susiję su dvišaliais ar daugiašaliais susitarimais, gali būti nagrinėjami susirašinėtojų posėdžiuose. Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti tokiuose posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Apie šiame straipsnyje nurodytus susitarimus Komisijai pranešama iki jų įsigaliojimo.

4.   Apie šiame straipsnyje nurodytus susitarimus Komisijai
  ir susirašinėtojams
  pranešama iki jų įsigaliojimo.
  Susirašinėtojams pateikti klausimai arba nuogąstavimai, susiję su dvišaliais ar daugiašaliais susitarimais, gali būti nagrinėjami susirašinėtojų posėdžiuose. Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti tokiuose posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse.

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 a straipsnis (naujas)

30 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 30a straipsnis




  Vežimas iš atokiausio regiono





  1.
     
  Nukrypstant nuo 5 straipsnio 5 dalies, 8 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalių ir 9 straipsnio 1, 2, 6 ir 7 dalių, atliekų vežimo tarp atokiausio regiono, nurodyto SESV 349 straipsnyje, ir jo valstybės narės, kai reikia vežti tranzitu per kitą valstybę narę, atveju laikoma, kad tranzito institucija davė tylų sutikimą dėl tranzito, išskyrus atvejus, kai tranzito institucija pareiškia prieštaravimą tokiam vežimui per tris dienas nuo išsiuntimo ir paskirties kompetentingos institucijos rašytinio sutikimo gavimo dienos.






  2.
     
  Toks tylus sutikimas galioja visą laiką, nurodytą išsiuntimo ir paskirties kompetentingos institucijos rašytiniame sutikime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30a straipsnis

Vežimas iš atokiausio regiono

1.
     
  Nukrypstant nuo 5 straipsnio 5 dalies, 8 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalių ir 9 straipsnio 1, 2, 6 ir 7 dalių, atliekų vežimo tarp atokiausio regiono, nurodyto SESV 349 straipsnyje, ir jo valstybės narės, kai reikia vežti tranzitu per kitą valstybę narę, atveju laikoma, kad tranzito institucija davė tylų sutikimą dėl tranzito, išskyrus atvejus, kai tranzito institucija pareiškia prieštaravimą tokiam vežimui per tris dienas nuo išsiuntimo ir paskirties kompetentingos institucijos rašytinio sutikimo gavimo dienos.

2.
     
  Toks tylus sutikimas galioja visą laiką, nurodytą išsiuntimo ir paskirties kompetentingos institucijos rašytiniame sutikime.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

36 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | atliekas, kurių sudėtyje yra medžiagos arba kurios užterštos medžiagomis, kurios viršija Reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV priede nustatytą koncentracijos lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

atliekas, kurių sudėtyje yra medžiagos arba kurios užterštos medžiagomis, kurios viršija Reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV priede nustatytą koncentracijos lygį;

atliekas, kurių sudėtyje yra medžiagos arba kurios užterštos medžiagomis, kurios viršija Reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV priede nustatytą koncentracijos lygį;

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

37 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalis netaikoma naudoti skirtų atliekų eksportui į šalį, įtrauktą į šalių sąrašą, sudarytą pagal 38 straipsnį tame sąraše nurodytoms atliekoms. | 1 dalis netaikoma naudoti skirtų atliekų eksportui į šalį, įtrauktą į šalių sąrašą, sudarytą pagal 38 straipsnį tame sąraše nurodytoms atliekoms.
  Plastiko atliekų eksportui į šalis, kurioms netaikomas EBPO sprendimas, išskyrus ELPA valstybes nares, 38 straipsnis netaikomas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalis netaikoma naudoti skirtų atliekų eksportui į šalį, įtrauktą į šalių sąrašą, sudarytą pagal 38 straipsnį tame sąraše nurodytoms atliekoms.

1 dalis netaikoma naudoti skirtų atliekų eksportui į šalį, įtrauktą į šalių sąrašą, sudarytą pagal 38 straipsnį tame sąraše nurodytoms atliekoms.
  Plastiko atliekų eksportui į šalis, kurioms netaikomas EBPO sprendimas, išskyrus ELPA valstybes nares, 38 straipsnis netaikomas.

Plastiko atliekų eksportui į šalis, kurioms netaikomas EBPO sprendimas, išskyrus ELPA valstybes nares, 38 straipsnis netaikomas.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

38 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija reguliariai ir bent
  kas dvejus
  metus nuo sąrašo sudarymo atnaujina šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą, kad galėtų: | 4.   Komisija reguliariai ir bent
  kartą per
  metus nuo sąrašo sudarymo atnaujina šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą, kad galėtų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija reguliariai ir bent
  kas dvejus
  metus nuo sąrašo sudarymo atnaujina šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą, kad galėtų:

4.   Komisija reguliariai ir bent
  kartą per
  metus nuo sąrašo sudarymo atnaujina šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą, kad galėtų:

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 1 dalis

40 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertina pagal 39 straipsnį pateiktus prašymus ir, jei įsitikina, kad tame straipsnyje nustatyti reikalavimai įvykdyti, įtraukia prašymą pateikusią šalį į šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą. Vertinimas turi būti pagrįstas prašymą pateikusios šalies suteikta informacija ir patvirtinamaisiais dokumentais bei kita atitinkama informacija, ir jo tikslas – nustatyti, ar prašymą pateikusi šalis įdiegė ir įgyvendina visas būtinas priemones, kuriomis užtikrina, kad atitinkamos atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje. Šiam vertinimui atlikti Komisija kaip atskaitos taškus naudoja atitinkamas IX priede nurodytų teisės aktų ir gairių nuostatas. | 1.   Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertina pagal 39 straipsnį pateiktus prašymus ir, jei įsitikina, kad tame straipsnyje nustatyti reikalavimai įvykdyti, įtraukia prašymą pateikusią šalį į šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą. Vertinimas turi būti pagrįstas prašymą pateikusios šalies suteikta informacija ir patvirtinamaisiais dokumentais bei kita atitinkama informacija, ir jo tikslas – nustatyti, ar prašymą pateikusi šalis įdiegė ir įgyvendina visas būtinas priemones, kuriomis užtikrina, kad atitinkamos atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje. Šiam vertinimui atlikti Komisija kaip atskaitos taškus naudoja atitinkamas IX priede nurodytų teisės aktų ir gairių nuostatas.
  Atliekant vertinimą Komisija taip pat konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nacionalinius ekspertus, atitinkamus pramonės atstovus ir nevyriausybines organizacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertina pagal 39 straipsnį pateiktus prašymus ir, jei įsitikina, kad tame straipsnyje nustatyti reikalavimai įvykdyti, įtraukia prašymą pateikusią šalį į šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą. Vertinimas turi būti pagrįstas prašymą pateikusios šalies suteikta informacija ir patvirtinamaisiais dokumentais bei kita atitinkama informacija, ir jo tikslas – nustatyti, ar prašymą pateikusi šalis įdiegė ir įgyvendina visas būtinas priemones, kuriomis užtikrina, kad atitinkamos atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje. Šiam vertinimui atlikti Komisija kaip atskaitos taškus naudoja atitinkamas IX priede nurodytų teisės aktų ir gairių nuostatas.

1.   Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertina pagal 39 straipsnį pateiktus prašymus ir, jei įsitikina, kad tame straipsnyje nustatyti reikalavimai įvykdyti, įtraukia prašymą pateikusią šalį į šalių, į kurias leidžiama eksportuoti, sąrašą. Vertinimas turi būti pagrįstas prašymą pateikusios šalies suteikta informacija ir patvirtinamaisiais dokumentais bei kita atitinkama informacija, ir jo tikslas – nustatyti, ar prašymą pateikusi šalis įdiegė ir įgyvendina visas būtinas priemones, kuriomis užtikrina, kad atitinkamos atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje. Šiam vertinimui atlikti Komisija kaip atskaitos taškus naudoja atitinkamas IX priede nurodytų teisės aktų ir gairių nuostatas.
  Atliekant vertinimą Komisija taip pat konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nacionalinius ekspertus, atitinkamus pramonės atstovus ir nevyriausybines organizacijas.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

41 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

41 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | III, IIIA, IIIB arba IV prieduose išvardytų plastiko atliekų eksportas į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas, išskyrus ELPA šalis, palaipsniui nutraukiamas iki ... [įrašykite ketverių metų nuo įsigaliojimo dienos datą]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

III, IIIA, IIIB arba IV prieduose išvardytų plastiko atliekų eksportas į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas, išskyrus ELPA šalis, palaipsniui nutraukiamas iki ... [įrašykite ketverių metų nuo įsigaliojimo dienos datą].

III, IIIA, IIIB arba IV prieduose išvardytų plastiko atliekų eksportas į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas, išskyrus ELPA šalis, palaipsniui nutraukiamas iki ... [įrašykite ketverių metų nuo įsigaliojimo dienos datą].

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalis

42 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija stebi atliekų
  eksporto
  iš Sąjungos į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas,
  kiekius, siekiant
  užtikrinti, kad toks eksportas
  nepadarytų didelės žalos aplinkai ar žmonių sveikatai paskirties
  šalyje. Vykdydama šią stebėseną Komisija, be kita ko, nagrinėja fizinių ar juridinių asmenų teikiamas užklausas, prie kurių pridedama atitinkama informacija ir duomenys, rodantys, kad iš Sąjungos eksportuojamos atliekos
  daro didelę žalą šalies
  , kuriai
  netaikomas
  EBPO sprendimas,
  aplinkai ar žmonių sveikatai
  . | 1.   Komisija stebi atliekų
  eksportą
  iš Sąjungos į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas,
  siekdama
  užtikrinti, kad toks eksportas
  atitiktų tvarkymo aplinkai saugiu būdu reikalavimus paskirties šalyje, kaip nurodyta 56 straipsnyje, ir nedarytų didelio neigiamo poveikio šalies viduje susidarančių atliekų tvarkymui toje
  šalyje. Vykdydama šią stebėseną Komisija, be kita ko, nagrinėja fizinių ar juridinių asmenų teikiamas užklausas, prie kurių pridedama atitinkama informacija ir duomenys, rodantys, kad iš Sąjungos eksportuojamos atliekos
  neatitinka 56 straipsnyje nurodytų tvarkymo aplinkai saugiu būdu reikalavimų šalyje
  , kuriai
  taikomas
  EBPO sprendimas,
  arba daro didelį neigiamą poveikį šalies viduje susidarančių atliekų tvarkymui toje šalyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija stebi atliekų
  eksporto
  iš Sąjungos į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas,
  kiekius, siekiant
  užtikrinti, kad toks eksportas
  nepadarytų didelės žalos aplinkai ar žmonių sveikatai paskirties
  šalyje. Vykdydama šią stebėseną Komisija, be kita ko, nagrinėja fizinių ar juridinių asmenų teikiamas užklausas, prie kurių pridedama atitinkama informacija ir duomenys, rodantys, kad iš Sąjungos eksportuojamos atliekos
  daro didelę žalą šalies
  , kuriai
  netaikomas
  EBPO sprendimas,
  aplinkai ar žmonių sveikatai
  .

1.   Komisija stebi atliekų
  eksportą
  iš Sąjungos į šalis, kurioms taikomas EBPO sprendimas,
  siekdama
  užtikrinti, kad toks eksportas
  atitiktų tvarkymo aplinkai saugiu būdu reikalavimus paskirties šalyje, kaip nurodyta 56 straipsnyje, ir nedarytų didelio neigiamo poveikio šalies viduje susidarančių atliekų tvarkymui toje
  šalyje. Vykdydama šią stebėseną Komisija, be kita ko, nagrinėja fizinių ar juridinių asmenų teikiamas užklausas, prie kurių pridedama atitinkama informacija ir duomenys, rodantys, kad iš Sąjungos eksportuojamos atliekos
  neatitinka 56 straipsnyje nurodytų tvarkymo aplinkai saugiu būdu reikalavimų šalyje
  , kuriai
  taikomas
  EBPO sprendimas,
  arba daro didelį neigiamą poveikį šalies viduje susidarančių atliekų tvarkymui toje šalyje
  .

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalis

42 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tais atvejais, kai
  atliekų eksportas iš Sąjungos į šalį, kuriai taikomas EBPO sprendimas, per trumpą laiką labai padidėja ir
  nėra pakankamai duomenų, įrodančių, kad susijusi šalis geba šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje, Komisija prašo atitinkamos šalies kompetentingų institucijų per 60 dienų pateikti informaciją apie atitinkamų atliekų naudojimo sąlygas ir atitinkamos šalies gebėjimą tvarkyti tas atliekas. Komisija gali pratęsti šį terminą, jei susijusi šalis pateikia pagrįstą prašymą jį pratęsti. | 2.   Tais atvejais, kai nėra pakankamai duomenų, įrodančių, kad susijusi šalis geba šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje,
  arba kai yra įrodymų, kad atitinkama šalis nesilaiko 56 straipsnio reikalavimų tvarkant šias atliekas arba kad dėl atliekų importo iš Sąjungos daromas neigiamas poveikis šalies viduje susidarančių atliekų tvarkymui toje šalyje,
  Komisija prašo atitinkamos šalies kompetentingų institucijų per 60 dienų pateikti informaciją apie atitinkamų atliekų naudojimo sąlygas ir atitinkamos šalies gebėjimą tvarkyti tas atliekas
  , įskaitant šalies viduje susidarančias atliekas, kurių tvarkymui importas gali daryti poveikį.
   Komisija gali pratęsti šį terminą, jei susijusi šalis pateikia pagrįstą prašymą jį pratęsti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tais atvejais, kai
  atliekų eksportas iš Sąjungos į šalį, kuriai taikomas EBPO sprendimas, per trumpą laiką labai padidėja ir
  nėra pakankamai duomenų, įrodančių, kad susijusi šalis geba šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje, Komisija prašo atitinkamos šalies kompetentingų institucijų per 60 dienų pateikti informaciją apie atitinkamų atliekų naudojimo sąlygas ir atitinkamos šalies gebėjimą tvarkyti tas atliekas. Komisija gali pratęsti šį terminą, jei susijusi šalis pateikia pagrįstą prašymą jį pratęsti.

2.   Tais atvejais, kai nėra pakankamai duomenų, įrodančių, kad susijusi šalis geba šias atliekas naudoti aplinkai saugiu būdu, kaip nurodyta 56 straipsnyje,
  arba kai yra įrodymų, kad atitinkama šalis nesilaiko 56 straipsnio reikalavimų tvarkant šias atliekas arba kad dėl atliekų importo iš Sąjungos daromas neigiamas poveikis šalies viduje susidarančių atliekų tvarkymui toje šalyje,
  Komisija prašo atitinkamos šalies kompetentingų institucijų per 60 dienų pateikti informaciją apie atitinkamų atliekų naudojimo sąlygas ir atitinkamos šalies gebėjimą tvarkyti tas atliekas
  , įskaitant šalies viduje susidarančias atliekas, kurių tvarkymui importas gali daryti poveikį.
   Komisija gali pratęsti šį terminą, jei susijusi šalis pateikia pagrįstą prašymą jį pratęsti.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 dalies a punktas

42 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įdiegė ir įgyvendino tinkamą
  atitinkamų
  atliekų
  importo ir
  tvarkymo teisinę sistemą, taip pat tinkamas priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad
  atitinkamų
  atliekų naudojimo metu susidariusios galutinės atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

įdiegė ir įgyvendino tinkamą
  atitinkamų
  atliekų
  importo ir
  tvarkymo teisinę sistemą, taip pat tinkamas priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad
  atitinkamų
  atliekų naudojimo metu susidariusios galutinės atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu;

atitinkamų

importo ir

atitinkamų

| a) | įdiegė ir įgyvendino tinkamą
  šalies viduje susidarančių ir importuojamų
  atliekų tvarkymo teisinę sistemą, taip pat tinkamas priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad
  į jos teritoriją importuojamos atliekos ir tų
  atliekų naudojimo metu susidariusios galutinės atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu; |
| --- | --- |

a)

įdiegė ir įgyvendino tinkamą
  šalies viduje susidarančių ir importuojamų
  atliekų tvarkymo teisinę sistemą, taip pat tinkamas priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad
  į jos teritoriją importuojamos atliekos ir tų
  atliekų naudojimo metu susidariusios galutinės atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu;

šalies viduje susidarančių ir importuojamų

į jos teritoriją importuojamos atliekos ir tų

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 dalies b punktas

42 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | turi pakankamai pajėgumų savo teritorijoje, kad atitinkamas atliekas būtų galima tvarkyti aplinkai saugiu būdu, atsižvelgiant į padidėjusį į jos teritoriją importuojamų atliekų
  kiekį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

turi pakankamai pajėgumų savo teritorijoje, kad atitinkamas atliekas būtų galima tvarkyti aplinkai saugiu būdu, atsižvelgiant į padidėjusį į jos teritoriją importuojamų atliekų
  kiekį
  ;

kiekį

| b) | turi pakankamai pajėgumų savo teritorijoje, kad atitinkamas atliekas būtų galima tvarkyti aplinkai saugiu būdu, atsižvelgiant į padidėjusį
  atliekų kiekį, kuris gali susidaryti dėl
  į jos teritoriją importuojamų atliekų; |
| --- | --- |

b)

turi pakankamai pajėgumų savo teritorijoje, kad atitinkamas atliekas būtų galima tvarkyti aplinkai saugiu būdu, atsižvelgiant į padidėjusį
  atliekų kiekį, kuris gali susidaryti dėl
  į jos teritoriją importuojamų atliekų;

atliekų kiekį, kuris gali susidaryti dėl

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 dalies c punktas

42 straipsnio 3 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | įdiegė
  tinkamą strategiją
  ,
  kuria siekiama pašalinti galimą neigiamą padidėjusio
  atitinkamų atliekų
  importo poveikį
  šalies viduje susidarančių atliekų rinkimui ir tvarkymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

įdiegė
  tinkamą strategiją
  ,
  kuria siekiama pašalinti galimą neigiamą padidėjusio
  atitinkamų atliekų
  importo poveikį
  šalies viduje susidarančių atliekų rinkimui ir tvarkymui;

tinkamą strategiją

kuria siekiama pašalinti galimą neigiamą padidėjusio

importo poveikį

| c) | įdiegė
  tinkamas priemones
  ,
  įskaitant atskirus pranešimus apie šalies viduje susidarančias atliekas ir importuojamas atliekas, siekiant užtikrinti, kad
  atitinkamų atliekų
  importas nedarytų didelio neigiamo poveikio
  šalies viduje susidarančių atliekų rinkimui ir tvarkymui; |
| --- | --- |

c)

įdiegė
  tinkamas priemones
  ,
  įskaitant atskirus pranešimus apie šalies viduje susidarančias atliekas ir importuojamas atliekas, siekiant užtikrinti, kad
  atitinkamų atliekų
  importas nedarytų didelio neigiamo poveikio
  šalies viduje susidarančių atliekų rinkimui ir tvarkymui;

tinkamas priemones

įskaitant atskirus pranešimus apie šalies viduje susidarančias atliekas ir importuojamas atliekas, siekiant užtikrinti, kad

importas nedarytų didelio neigiamo poveikio

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 dalies d punktas

42 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | įdiegė ir įgyvendino tinkamas vykdymo užtikrinimo priemones kovai su galimu neteisėtu atitinkamų atliekų vežimu ar apdorojimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

įdiegė ir įgyvendino tinkamas vykdymo užtikrinimo priemones kovai su galimu neteisėtu atitinkamų atliekų vežimu ar apdorojimu.

| d) | įdiegė ir įgyvendino tinkamas vykdymo užtikrinimo priemones kovai su galimu neteisėtu
  ar aplinkai nesaugiu
  atitinkamų atliekų vežimu ar apdorojimu. |
| --- | --- |

d)

įdiegė ir įgyvendino tinkamas vykdymo užtikrinimo priemones kovai su galimu neteisėtu
  ar aplinkai nesaugiu
  atitinkamų atliekų vežimu ar apdorojimu.

ar aplinkai nesaugiu

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 a pastraipa (nauja)

42 straipsnio 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atlikdama 3 dalyje nurodytus patikrinimus, Komisija prireikus konsultuojasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Atlikdama 3 dalyje nurodytus patikrinimus, Komisija prireikus konsultuojasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

42 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei, gavusi 2 dalyje nurodytą prašymą, susijusi šalis nepateikia pakankamai įrodymų, kaip nurodyta 3 dalyje, kad atliekos tvarkomos aplinkai saugiu būdu pagal 56 straipsnį, Komisijai pagal 76 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų papildytas šis reglamentas uždraudžiant atitinkamų atliekų eksportą į šią
  šalį
  . | Jei, gavusi 2 dalyje nurodytą prašymą, susijusi šalis nepateikia pakankamai įrodymų, kaip nurodyta 3 dalyje, kad atliekos tvarkomos aplinkai saugiu būdu pagal 56 straipsnį
  arba kad dėl atliekų importo nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis buitinių atliekų tvarkymui
  , Komisijai pagal 76 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų papildytas šis reglamentas uždraudžiant atitinkamų atliekų eksportą į šią šalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei, gavusi 2 dalyje nurodytą prašymą, susijusi šalis nepateikia pakankamai įrodymų, kaip nurodyta 3 dalyje, kad atliekos tvarkomos aplinkai saugiu būdu pagal 56 straipsnį, Komisijai pagal 76 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų papildytas šis reglamentas uždraudžiant atitinkamų atliekų eksportą į šią
  šalį
  .

šalį

Jei, gavusi 2 dalyje nurodytą prašymą, susijusi šalis nepateikia pakankamai įrodymų, kaip nurodyta 3 dalyje, kad atliekos tvarkomos aplinkai saugiu būdu pagal 56 straipsnį
  arba kad dėl atliekų importo nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis buitinių atliekų tvarkymui
  , Komisijai pagal 76 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų papildytas šis reglamentas uždraudžiant atitinkamų atliekų eksportą į šią šalį.

arba kad dėl atliekų importo nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis buitinių atliekų tvarkymui

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 a dalis (nauja)

43 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Atliekas iš Sąjungos eksportuojantis fizinis arba juridinis asmuo taip pat užtikrina, kad įrenginys, kuriame bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, turėtų sukurtus vidaus pranešimų teikimo kanalus, įskaitant tinkamą informatorių apsaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Atliekas iš Sąjungos eksportuojantis fizinis arba juridinis asmuo taip pat užtikrina, kad įrenginys, kuriame bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, turėtų sukurtus vidaus pranešimų teikimo kanalus, įskaitant tinkamą informatorių apsaugą.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 2 dalis

43 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Siekdamas įvykdyti 1 dalyje nurodytą įsipareigojimą, fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas iš Sąjungos, užtikrina, kad įrenginius, kuriuose bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, audituotų nepriklausoma ir akredituota trečioji šalis, turinti atitinkamą kvalifikaciją. | 2.   Siekdamas įvykdyti 1 dalyje nurodytą įsipareigojimą, fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas iš Sąjungos, užtikrina, kad įrenginius, kuriuose bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, audituotų nepriklausoma ir akredituota trečioji šalis, turinti atitinkamą kvalifikaciją. 
  Auditą atliekanti trečioji šalis sertifikuojama pagal Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintus standartus, pvz., ISO 19011:2018, ir prieš eksportuodamas eksportuotojas gauna raštišką to sertifikavimo patvirtinimą. Siekiant užtikrinti audito nepriklausomumą ir objektyvumą, jį užsakęs fizinis ar juridinis asmuo niekaip nesikiša atliekant auditą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Siekdamas įvykdyti 1 dalyje nurodytą įsipareigojimą, fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas iš Sąjungos, užtikrina, kad įrenginius, kuriuose bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, audituotų nepriklausoma ir akredituota trečioji šalis, turinti atitinkamą kvalifikaciją.

2.   Siekdamas įvykdyti 1 dalyje nurodytą įsipareigojimą, fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas iš Sąjungos, užtikrina, kad įrenginius, kuriuose bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, audituotų nepriklausoma ir akredituota trečioji šalis, turinti atitinkamą kvalifikaciją. 
  Auditą atliekanti trečioji šalis sertifikuojama pagal Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintus standartus, pvz., ISO 19011:2018, ir prieš eksportuodamas eksportuotojas gauna raštišką to sertifikavimo patvirtinimą. Siekiant užtikrinti audito nepriklausomumą ir objektyvumą, jį užsakęs fizinis ar juridinis asmuo niekaip nesikiša atliekant auditą.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

43 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas, užtikrina, kad prieš
  eksportuojant atliekas
  į įrenginį, kuriame bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, būtų atliktas 2 dalyje nurodytas to įrenginio auditas
  ir kad auditas būtų kartojamas reguliariai, taikant rizikos veiksniais pagrįstą metodą, ne rečiau kaip kas trejus metus po pirmojo audito
  . | Fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas, užtikrina, kad
  ne anksčiau kaip
  prieš
  dvejus metus iki atliekų eksporto
  į įrenginį, kuriame bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, būtų atliktas 2 dalyje nurodytas to įrenginio auditas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas, užtikrina, kad prieš
  eksportuojant atliekas
  į įrenginį, kuriame bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, būtų atliktas 2 dalyje nurodytas to įrenginio auditas
  ir kad auditas būtų kartojamas reguliariai, taikant rizikos veiksniais pagrįstą metodą, ne rečiau kaip kas trejus metus po pirmojo audito
  .

eksportuojant atliekas

ir kad auditas būtų kartojamas reguliariai, taikant rizikos veiksniais pagrįstą metodą, ne rečiau kaip kas trejus metus po pirmojo audito

Fizinis ar juridinis asmuo, ketinantis eksportuoti atliekas, užtikrina, kad
  ne anksčiau kaip
  prieš
  dvejus metus iki atliekų eksporto
  į įrenginį, kuriame bus tvarkomos atliekos paskirties šalyje, būtų atliktas 2 dalyje nurodytas to įrenginio auditas.

ne anksčiau kaip

dvejus metus iki atliekų eksporto

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

43 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas už Sąjungos ribų, taip pat nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna
  patikimos informacijos
  , kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų. | Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas už Sąjungos ribų, taip pat nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna
  įrodymų
  , kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas už Sąjungos ribų, taip pat nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna
  patikimos informacijos
  , kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų.

patikimos informacijos

Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas už Sąjungos ribų, taip pat nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna
  įrodymų
  , kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų.

įrodymų

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 7 dalies 1 a pastraipa (nauja)

43 straipsnio 7 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Fiziniai arba juridiniai asmenys, eksportuojantys atliekas už Sąjungos ribų, prieš eksportuodami atliekas Komisijai pateikia audito ataskaitą, parengtą remiantis 2 dalyje nurodytu auditu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Fiziniai arba juridiniai asmenys, eksportuojantys atliekas už Sąjungos ribų, prieš eksportuodami atliekas Komisijai pateikia audito ataskaitą, parengtą remiantis 2 dalyje nurodytu auditu.

Fiziniai arba juridiniai asmenys, eksportuojantys atliekas už Sąjungos ribų, prieš eksportuodami atliekas Komisijai pateikia audito ataskaitą, parengtą remiantis 2 dalyje nurodytu auditu.

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 7 a dalis (nauja)

43 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisija sukuria ir tvarko centrinį viešai prieinamą ir atnaujintą audituotų įrenginių registrą. Registre nurodomi audituotų įrenginių pavadinimai ir vieta, taip pat naujausio audito data. Ši informacija neapima konfidencialios verslo informacijos arba informacijos apie auditą užsakantį asmenį. Taip pat draudžiama atskleisti asmens duomenis, saugomus pagal Reglamentą (ES) 2016/679 (BDAR). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Komisija sukuria ir tvarko centrinį viešai prieinamą ir atnaujintą audituotų įrenginių registrą. Registre nurodomi audituotų įrenginių pavadinimai ir vieta, taip pat naujausio audito data. Ši informacija neapima konfidencialios verslo informacijos arba informacijos apie auditą užsakantį asmenį. Taip pat draudžiama atskleisti asmens duomenis, saugomus pagal Reglamentą (ES) 2016/679 (BDAR).

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 8 dalis

43 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Jei pagal Sąjungos ir trečiosios šalies, kuriai taikomas EBPO sprendimas, sudarytą tarptautinį susitarimą pripažįstama, kad tos trečiosios šalies įrenginiuose atliekos bus tvarkomos aplinkai saugiu būdu pagal X priede nustatytus kriterijus, fiziniai ir juridiniai asmenys, ketinantys eksportuoti atliekas į tą trečiąją šalį, atleidžiami nuo 2 dalyje nustatyto įsipareigojimo. | 8.   Jei pagal Sąjungos ir trečiosios šalies, kuriai taikomas EBPO sprendimas, sudarytą tarptautinį susitarimą pripažįstama, kad tos trečiosios šalies įrenginiuose atliekos bus tvarkomos aplinkai saugiu būdu
  , kaip nurodyta 56 straipsnyje ir
  pagal X priede nustatytus kriterijus, fiziniai ir juridiniai asmenys, ketinantys eksportuoti atliekas į tą trečiąją šalį, atleidžiami nuo 2 dalyje nustatyto įsipareigojimo. |
| | Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas iš Sąjungos į įrenginį trečiojoje šalyje, su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą, nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna įrodymų, kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų. Tokiu atveju fizinis arba juridinis asmuo praneša išsiuntimo kompetentingoms institucijoms apie tuos įrodymus ir apie savo planus atlikti ad hoc auditą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Jei pagal Sąjungos ir trečiosios šalies, kuriai taikomas EBPO sprendimas, sudarytą tarptautinį susitarimą pripažįstama, kad tos trečiosios šalies įrenginiuose atliekos bus tvarkomos aplinkai saugiu būdu pagal X priede nustatytus kriterijus, fiziniai ir juridiniai asmenys, ketinantys eksportuoti atliekas į tą trečiąją šalį, atleidžiami nuo 2 dalyje nustatyto įsipareigojimo.

8.   Jei pagal Sąjungos ir trečiosios šalies, kuriai taikomas EBPO sprendimas, sudarytą tarptautinį susitarimą pripažįstama, kad tos trečiosios šalies įrenginiuose atliekos bus tvarkomos aplinkai saugiu būdu
  , kaip nurodyta 56 straipsnyje ir
  pagal X priede nustatytus kriterijus, fiziniai ir juridiniai asmenys, ketinantys eksportuoti atliekas į tą trečiąją šalį, atleidžiami nuo 2 dalyje nustatyto įsipareigojimo.

Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas iš Sąjungos į įrenginį trečiojoje šalyje, su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą, nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna įrodymų, kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų. Tokiu atveju fizinis arba juridinis asmuo praneša išsiuntimo kompetentingoms institucijoms apie tuos įrodymus ir apie savo planus atlikti ad hoc auditą.

Fizinis ar juridinis asmuo, eksportuojantis atliekas iš Sąjungos į įrenginį trečiojoje šalyje, su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą, nedelsdamas atlieka ad hoc auditą, jei gauna įrodymų, kad įrenginys nebeatitinka X priede nustatytų kriterijų. Tokiu atveju fizinis arba juridinis asmuo praneša išsiuntimo kompetentingoms institucijoms apie tuos įrodymus ir apie savo planus atlikti ad hoc auditą.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 9 a dalis (nauja)

43 straipsnio 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Komisija priima šio straipsnio taikymo gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a.
     
  Komisija priima šio straipsnio taikymo gaires.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 2 dalis

56 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Atliekų eksporto tikslais laikoma, kad vežamos atliekos yra tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kalbant apie atitinkamą naudojimo ar šalinimo operaciją, jei galima įrodyti, kad atliekos bus tvarkomos atsižvelgiant į žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus, kurie
  maždaug
  atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus. Vertinant tokią
  apytikrę
  atitiktį, nereikalaujama visiškos atitikties Sąjungos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams, tačiau
  reikėtų įrodyti
  , kad paskirties šalyje taikomi reikalavimai užtikrina panašų žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį kaip ir reikalavimai pagal Sąjungos teisės aktus. | 2.   Atliekų eksporto tikslais laikoma, kad vežamos atliekos yra tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kalbant apie atitinkamą naudojimo ar šalinimo operaciją, jei galima įrodyti, kad atliekos
  , taip pat bet kokios galutinės atliekos, susidariusios atliekant naudojimo operaciją,
  bus tvarkomos atsižvelgiant į žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus, kurie atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus
  , visų pirma nurodytus IX priedo 1 dalyje, ir kaip atskaitos taškus naudojamos to paties priedo 2 dalyje nurodytos tarptautinės gairės ir laikomasi tarptautinių konvencijų dėl darbo teisių, kaip nurodyta to paties priedo 2a dalyje
  . Vertinant tokią
  svarstomą
  atitiktį, nereikalaujama visiškos atitikties Sąjungos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams, tačiau
  įrodoma
  , kad paskirties šalyje taikomi
  ir vykdomi
  reikalavimai užtikrina panašų žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį kaip ir reikalavimai pagal Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Atliekų eksporto tikslais laikoma, kad vežamos atliekos yra tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kalbant apie atitinkamą naudojimo ar šalinimo operaciją, jei galima įrodyti, kad atliekos bus tvarkomos atsižvelgiant į žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus, kurie
  maždaug
  atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus. Vertinant tokią
  apytikrę
  atitiktį, nereikalaujama visiškos atitikties Sąjungos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams, tačiau
  reikėtų įrodyti
  , kad paskirties šalyje taikomi reikalavimai užtikrina panašų žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį kaip ir reikalavimai pagal Sąjungos teisės aktus.

2.   Atliekų eksporto tikslais laikoma, kad vežamos atliekos yra tvarkomos aplinkai saugiu būdu, kalbant apie atitinkamą naudojimo ar šalinimo operaciją, jei galima įrodyti, kad atliekos
  , taip pat bet kokios galutinės atliekos, susidariusios atliekant naudojimo operaciją,
  bus tvarkomos atsižvelgiant į žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus, kurie atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus
  , visų pirma nurodytus IX priedo 1 dalyje, ir kaip atskaitos taškus naudojamos to paties priedo 2 dalyje nurodytos tarptautinės gairės ir laikomasi tarptautinių konvencijų dėl darbo teisių, kaip nurodyta to paties priedo 2a dalyje
  . Vertinant tokią
  svarstomą
  atitiktį, nereikalaujama visiškos atitikties Sąjungos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams, tačiau
  įrodoma
  , kad paskirties šalyje taikomi
  ir vykdomi
  reikalavimai užtikrina panašų žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį kaip ir reikalavimai pagal Sąjungos teisės aktus.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 2 a dalis (nauja)

56 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne vėliau kaip [įrašyti datą – 18 mėnesių po šio reglamento paskelbimo dienos] Komisija priima gaires, kuriose paaiškinamas atitinkamų geriausių prieinamų gamybos būdų naudojimas atsižvelgiant į atitikties vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Ne vėliau kaip [įrašyti datą – 18 mėnesių po šio reglamento paskelbimo dienos] Komisija priima gaires, kuriose paaiškinamas atitinkamų geriausių prieinamų gamybos būdų naudojimas atsižvelgiant į atitikties vertinimą.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 2 b dalis (nauja)

56 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ne vėliau kaip [įrašyti datą – 2 metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija paskelbia ataskaitą dėl privalomų perdirbtųjų medžiagų dalies normų nustatymo gaminiams, visų pirma gaminiams, pagamintiems iš plastiko, bet jais neapsiribojant, jei dar nėra taikomos pagal Sąjungos teisės aktus. Jei tinkama, prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Ne vėliau kaip [įrašyti datą – 2 metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija paskelbia ataskaitą dėl privalomų perdirbtųjų medžiagų dalies normų nustatymo gaminiams, visų pirma gaminiams, pagamintiems iš plastiko, bet jais neapsiribojant, jei dar nėra taikomos pagal Sąjungos teisės aktus. Jei tinkama, prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 2 c dalis (nauja)

56 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija ne vėliau kaip [OL: prašom įrašyti datą – vieni metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] paskelbia ataskaitą, kurioje įvertinamas plastiko atliekų tvarkymo aplinkai saugiu būdu poveikis Sąjungoje, susijęs su laipsnišku plastiko atliekų eksporto už Sąjungos ir ELPA šalių ribų nutraukimu. Kai tinkama, kartu pateikiamos priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti nustatytą neigiamą poveikį Sąjungos atliekų tvarkymo pajėgumams, kad plastiko atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu, ir skatinti inovacijas bei investicijas į tą sektorių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c.
     
  Komisija ne vėliau kaip [OL: prašom įrašyti datą – vieni metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] paskelbia ataskaitą, kurioje įvertinamas plastiko atliekų tvarkymo aplinkai saugiu būdu poveikis Sąjungoje, susijęs su laipsnišku plastiko atliekų eksporto už Sąjungos ir ELPA šalių ribų nutraukimu. Kai tinkama, kartu pateikiamos priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti nustatytą neigiamą poveikį Sąjungos atliekų tvarkymo pajėgumams, kad plastiko atliekos būtų tvarkomos aplinkai saugiu būdu, ir skatinti inovacijas bei investicijas į tą sektorių.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

57 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | surinkimo, saugojimo ir rūšiavimo įrenginiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

surinkimo, saugojimo ir rūšiavimo įrenginiuose;

surinkimo, saugojimo ir rūšiavimo įrenginiuose;

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 2 a dalis (nauja)

57 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės atlieka patikrinimus, kad užkirstų kelią neteisėtam atliekų vežimui ir jį nustatytų, remdamosi Sąjungos rizika grindžiamu tikslingumo mechanizmu. |
| | Siekdama užtikrinti patikrinimų suderinimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamūs rizika grindžiamo Sąjungos atrankos mechanizmo elementai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės atlieka patikrinimus, kad užkirstų kelią neteisėtam atliekų vežimui ir jį nustatytų, remdamosi Sąjungos rizika grindžiamu tikslingumo mechanizmu.

Siekdama užtikrinti patikrinimų suderinimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamūs rizika grindžiamo Sąjungos atrankos mechanizmo elementai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Siekdama užtikrinti patikrinimų suderinimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamūs rizika grindžiamo Sąjungos atrankos mechanizmo elementai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 1 dalis

58 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vežimų tikrinimas apima bent dokumentų patikrinimą, su šiais vežimais susijusių subjektų tapatybės patvirtinimą ir
  , jei reikia,
  fizinį atliekų patikrinimą. | 1.   Vežimų tikrinimas apima bent dokumentų patikrinimą, su šiais vežimais susijusių subjektų tapatybės patvirtinimą ir fizinį atliekų patikrinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vežimų tikrinimas apima bent dokumentų patikrinimą, su šiais vežimais susijusių subjektų tapatybės patvirtinimą ir
  , jei reikia,
  fizinį atliekų patikrinimą.

1.   Vežimų tikrinimas apima bent dokumentų patikrinimą, su šiais vežimais susijusių subjektų tapatybės patvirtinimą ir fizinį atliekų patikrinimą.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

58 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | audito ataskaitą pagal 42 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

audito ataskaitą pagal 42 straipsnį;

audito ataskaitą pagal 42 straipsnį;

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 5 dalis

58 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Siekiant įsitikinti, ar atliekos, kurioms taikomi 18 straipsnyje nustatyti bendrieji informacijos reikalavimai, vežamos naudojimo operacijoms pagal 56 straipsnį, patikrinimuose dalyvaujančios institucijos
  gali pareikalauti
  , kad vežimą organizuojantis asmuo pateiktų atitinkamus tarpinio ir ne tarpinio naudojimo įrenginio valdytojo pateiktus ir, jei būtina, paskirties kompetentingos institucijos patvirtintus dokumentinius įrodymus. | 5.   Siekiant įsitikinti, ar atliekos, kurioms taikomi 18 straipsnyje nustatyti bendrieji informacijos reikalavimai, vežamos naudojimo operacijoms pagal 56 straipsnį, patikrinimuose dalyvaujančios institucijos
  reikalauja
  , kad vežimą organizuojantis asmuo pateiktų
  pagal 42 straipsnį reikalaujamą audito ataskaitą, taip pat, jei reikia,
  atitinkamus tarpinio ir ne tarpinio naudojimo įrenginio valdytojo pateiktus ir, jei būtina, paskirties kompetentingos institucijos patvirtintus dokumentinius įrodymus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Siekiant įsitikinti, ar atliekos, kurioms taikomi 18 straipsnyje nustatyti bendrieji informacijos reikalavimai, vežamos naudojimo operacijoms pagal 56 straipsnį, patikrinimuose dalyvaujančios institucijos
  gali pareikalauti
  , kad vežimą organizuojantis asmuo pateiktų atitinkamus tarpinio ir ne tarpinio naudojimo įrenginio valdytojo pateiktus ir, jei būtina, paskirties kompetentingos institucijos patvirtintus dokumentinius įrodymus.

5.   Siekiant įsitikinti, ar atliekos, kurioms taikomi 18 straipsnyje nustatyti bendrieji informacijos reikalavimai, vežamos naudojimo operacijoms pagal 56 straipsnį, patikrinimuose dalyvaujančios institucijos
  reikalauja
  , kad vežimą organizuojantis asmuo pateiktų
  pagal 42 straipsnį reikalaujamą audito ataskaitą, taip pat, jei reikia,
  atitinkamus tarpinio ir ne tarpinio naudojimo įrenginio valdytojo pateiktus ir, jei būtina, paskirties kompetentingos institucijos patvirtintus dokumentinius įrodymus.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 6 dalis

58 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Jei per patikrinimuose dalyvaujančių institucijų nustatytą laikotarpį joms nepateikiami 4 dalyje nurodyti įrodymai arba jos turimus įrodymus ir informaciją laiko nepakankamais išvadai padaryti, atitinkamas vežimas laikomas neteisėtu ir jam taikomi 24 ir 25 straipsniai. Patikrinimuose dalyvaujančios institucijos nedelsdamos informuoja šalies, kurioje buvo atliktas atitinkamas patikrinimas, kompetentingą instituciją. | 6.   Jei per patikrinimuose dalyvaujančių institucijų nustatytą laikotarpį joms nepateikiami 4
  ar 5
  dalyje nurodyti įrodymai arba jos turimus įrodymus ir informaciją laiko nepakankamais išvadai padaryti, atitinkamas vežimas laikomas neteisėtu ir jam taikomi 24 ir 25 straipsniai. Patikrinimuose dalyvaujančios institucijos nedelsdamos informuoja šalies, kurioje buvo atliktas atitinkamas patikrinimas, kompetentingą instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Jei per patikrinimuose dalyvaujančių institucijų nustatytą laikotarpį joms nepateikiami 4 dalyje nurodyti įrodymai arba jos turimus įrodymus ir informaciją laiko nepakankamais išvadai padaryti, atitinkamas vežimas laikomas neteisėtu ir jam taikomi 24 ir 25 straipsniai. Patikrinimuose dalyvaujančios institucijos nedelsdamos informuoja šalies, kurioje buvo atliktas atitinkamas patikrinimas, kompetentingą instituciją.

6.   Jei per patikrinimuose dalyvaujančių institucijų nustatytą laikotarpį joms nepateikiami 4
  ar 5
  dalyje nurodyti įrodymai arba jos turimus įrodymus ir informaciją laiko nepakankamais išvadai padaryti, atitinkamas vežimas laikomas neteisėtu ir jam taikomi 24 ir 25 straipsniai. Patikrinimuose dalyvaujančios institucijos nedelsdamos informuoja šalies, kurioje buvo atliktas atitinkamas patikrinimas, kompetentingą instituciją.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

59 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Patikrinimo planus sudaro mažiausiai šie elementai: | 2.   
  Patikrinimo planuose turi būti numatytas mažiausias įrenginių ir vežamų atliekų fizinių patikrinimų skaičius, atitinkantis rizikos įvertinimą, atliktą pagal 59 straipsnio 1 dalį. Planuose neturi būti jokios informacijos apie veiklos programas.
  Patikrinimo planus sudaro bent šie elementai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Patikrinimo planus sudaro mažiausiai šie elementai:

2.   
  Patikrinimo planuose turi būti numatytas mažiausias įrenginių ir vežamų atliekų fizinių patikrinimų skaičius, atitinkantis rizikos įvertinimą, atliktą pagal 59 straipsnio 1 dalį. Planuose neturi būti jokios informacijos apie veiklos programas.
  Patikrinimo planus sudaro bent šie elementai:

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 2 dalies c punktas

59 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | informacija apie
  planuojamus patikrinimus
  , įskaitant fizinius patikrinimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

informacija apie
  planuojamus patikrinimus
  , įskaitant fizinius patikrinimus;

planuojamus patikrinimus

| c) | informacija apie
  planuojamų patikrinimų
  , įskaitant fizinius patikrinimus
  , skaičių ir tipą
  ; |
| --- | --- |

c)

informacija apie
  planuojamų patikrinimų
  , įskaitant fizinius patikrinimus
  , skaičių ir tipą
  ;

planuojamų patikrinimų

, skaičių ir tipą

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

59 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | informacija apie tai, kaip nustatytai organizacijai galima pranešti apie įtarimus arba pažeidimus, kaip numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl informavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

informacija apie tai, kaip nustatytai organizacijai galima pranešti apie įtarimus arba pažeidimus, kaip numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl informavimo.

informacija apie tai, kaip nustatytai organizacijai galima pranešti apie įtarimus arba pažeidimus, kaip numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl informavimo.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 2 a dalis (nauja)

59 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagal šiame straipsnyje minimus planus įvykdytų patikrų rezultatai ir susijusių institucijų po šių patikrų atlikti taisomieji veiksmai, neteisėtus vežimus vykdžiusių veiklos vykdytojų pavadinimai ir skirtos baudos būtų prieinamos visuomenei, taip pat ir elektroninėmis priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagal šiame straipsnyje minimus planus įvykdytų patikrų rezultatai ir susijusių institucijų po šių patikrų atlikti taisomieji veiksmai, neteisėtus vežimus vykdžiusių veiklos vykdytojų pavadinimai ir skirtos baudos būtų prieinamos visuomenei, taip pat ir elektroninėmis priemonėmis.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 5 dalis

59 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija peržiūri pagal 4 dalį valstybių narių pateiktus patikrinimo planus, ir
  , jei reikia,
  parengia šio straipsnio įgyvendinimo ataskaitas, pagrįstas šių planų peržiūra. Tokios ataskaitos, inter alia, gali apimti rekomendacijas dėl patikrinimų prioritetų ir patikrinimuose dalyvaujančių atitinkamų institucijų bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo užtikrinant vykdymą. Tokios ataskaitos
  , jei reikia,
  taip pat gali būti pateiktos atliekų vežimo reikalavimų vykdymo užtikrinimo grupės, įsteigtos pagal 63 straipsnį, posėdžiuose. | 5.   Komisija peržiūri pagal 4 dalį valstybių narių pateiktus patikrinimo planus, ir
  per vienus metus nuo patikrinimo planų gavimo datos
  parengia šio straipsnio įgyvendinimo ataskaitas, pagrįstas šių planų peržiūra.
  Siekiant nustatyti atitinkamus prioritetus, tokiose ataskaitose atsižvelgiama į atliekų srautus į trečiąsias šalis, jų kiekį ir vertę.
  Tokios ataskaitos, inter alia, gali apimti rekomendacijas dėl patikrinimų prioritetų ir patikrinimuose dalyvaujančių atitinkamų institucijų bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo užtikrinant vykdymą. Tokios ataskaitos
  prireikus
  taip pat gali būti pateiktos atliekų vežimo reikalavimų vykdymo užtikrinimo grupės, įsteigtos pagal 63 straipsnį, posėdžiuose
  ir turi būti prieinamos Europos Parlamentui ir Europos Vadovų Tarybai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija peržiūri pagal 4 dalį valstybių narių pateiktus patikrinimo planus, ir
  , jei reikia,
  parengia šio straipsnio įgyvendinimo ataskaitas, pagrįstas šių planų peržiūra. Tokios ataskaitos, inter alia, gali apimti rekomendacijas dėl patikrinimų prioritetų ir patikrinimuose dalyvaujančių atitinkamų institucijų bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo užtikrinant vykdymą. Tokios ataskaitos
  , jei reikia,
  taip pat gali būti pateiktos atliekų vežimo reikalavimų vykdymo užtikrinimo grupės, įsteigtos pagal 63 straipsnį, posėdžiuose.

5.   Komisija peržiūri pagal 4 dalį valstybių narių pateiktus patikrinimo planus, ir
  per vienus metus nuo patikrinimo planų gavimo datos
  parengia šio straipsnio įgyvendinimo ataskaitas, pagrįstas šių planų peržiūra.
  Siekiant nustatyti atitinkamus prioritetus, tokiose ataskaitose atsižvelgiama į atliekų srautus į trečiąsias šalis, jų kiekį ir vertę.
  Tokios ataskaitos, inter alia, gali apimti rekomendacijas dėl patikrinimų prioritetų ir patikrinimuose dalyvaujančių atitinkamų institucijų bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo užtikrinant vykdymą. Tokios ataskaitos
  prireikus
  taip pat gali būti pateiktos atliekų vežimo reikalavimų vykdymo užtikrinimo grupės, įsteigtos pagal 63 straipsnį, posėdžiuose
  ir turi būti prieinamos Europos Parlamentui ir Europos Vadovų Tarybai
  .

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 3 a dalis (nauja)

63 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atliekų vežimo užtikrinimo grupė pagal valstybių narių kompetentingų institucijų rekomendacijas skelbia metinę ataskaitą apie neteisėto atliekų vežimo tendencijas ir geriausią kovos su tuo praktiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Atliekų vežimo užtikrinimo grupė pagal valstybių narių kompetentingų institucijų rekomendacijas skelbia metinę ataskaitą apie neteisėto atliekų vežimo tendencijas ir geriausią kovos su tuo praktiką.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 3 b dalis (nauja)

63 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Per dvejus metus nuo įsteigimo atliekų vežimo užtikrinimo grupė pasiūlo Komisijai veiksmų planą, kaip kovoti su neteisėtu atliekų vežimu. Veiksmų plano pasiūlymas atnaujinamas ne rečiau kaip kas ketverius metus, atsižvelgiant į naujas arba išliekančias neteisėto vežimo ir vykdymo užtikrinimo veiklos tendencijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Per dvejus metus nuo įsteigimo atliekų vežimo užtikrinimo grupė pasiūlo Komisijai veiksmų planą, kaip kovoti su neteisėtu atliekų vežimu. Veiksmų plano pasiūlymas atnaujinamas ne rečiau kaip kas ketverius metus, atsižvelgiant į naujas arba išliekančias neteisėto vežimo ir vykdymo užtikrinimo veiklos tendencijas.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 4 dalis

63 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Atliekų vežimo vykdymo grupė renkasi bent du kartus per metus. Be 2 dalyje nurodytų narių, pirmininkas gali pakviesti, jei reikia, kitų susijusių institucijų, įstaigų, tarnybų, agentūrų
  ar tinklų
  atstovus. | 4.   Atliekų vežimo vykdymo grupė renkasi bent du kartus per metus. Be 2 dalyje nurodytų narių, pirmininkas gali pakviesti, jei reikia, kitų susijusių institucijų, įstaigų, tarnybų, agentūrų
  tinklų arba kitų suinteresuotųjų subjektų
  atstovus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Atliekų vežimo vykdymo grupė renkasi bent du kartus per metus. Be 2 dalyje nurodytų narių, pirmininkas gali pakviesti, jei reikia, kitų susijusių institucijų, įstaigų, tarnybų, agentūrų
  ar tinklų
  atstovus.

4.   Atliekų vežimo vykdymo grupė renkasi bent du kartus per metus. Be 2 dalyje nurodytų narių, pirmininkas gali pakviesti, jei reikia, kitų susijusių institucijų, įstaigų, tarnybų, agentūrų
  tinklų arba kitų suinteresuotųjų subjektų
  atstovus.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 dalies b punktas

64 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įgaliojimams, Komisijai arba Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteiktiems kitais teisės aktais, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (65) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 515/97 (66) arba Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (67). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

įgaliojimams, Komisijai arba Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteiktiems kitais teisės aktais, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (65) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 515/97 (66) arba Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (67).

65

66

67

| b) | įgaliojimams, Komisijai
  , Europos prokuratūrai
  arba Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteiktiems kitais teisės aktais, visų pirma
  Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (65), Tarybos reglamentu (EB) Nr. 515/97 (66) arba Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (67). |
| --- | --- |

b)

įgaliojimams, Komisijai
  , Europos prokuratūrai
  arba Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteiktiems kitais teisės aktais, visų pirma
  Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (65), Tarybos reglamentu (EB) Nr. 515/97 (66) arba Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (67).

, Europos prokuratūrai

Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939

1a

,

65

66

67

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

69 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmoje pastraipoje minima ataskaita pirmą kartą parengiama iki [LB: įrašykite
  penkerių
  metų pabaigos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] ir vėliau kas
  ketverius
  metus. | Pirmoje pastraipoje minima ataskaita pirmą kartą parengiama iki [LB: įrašykite
  trejų
  metų pabaigos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] ir vėliau kas
  trejus
  metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmoje pastraipoje minima ataskaita pirmą kartą parengiama iki [LB: įrašykite
  penkerių
  metų pabaigos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] ir vėliau kas
  ketverius
  metus.

penkerių

ketverius

Pirmoje pastraipoje minima ataskaita pirmą kartą parengiama iki [LB: įrašykite
  trejų
  metų pabaigos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos datą] ir vėliau kas
  trejus
  metus.

trejų

trejus

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 4 a dalis (nauja)

69 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija įvertina ir pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui ataskaitą apie tai, kaip didesnės gamintojo atsakomybės finansinės pareigos turėtų būti taikomos naudotoms prekėms ar atliekoms, gabenamoms iš Sąjungos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija įvertina ir pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui ataskaitą apie tai, kaip didesnės gamintojo atsakomybės finansinės pareigos turėtų būti taikomos naudotoms prekėms ar atliekoms, gabenamoms iš Sąjungos.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 4 b dalis (nauja)

69 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Naudojant centrinės sistemos duomenimis, taip pat atitinkamų ES agentūrų ataskaitomis, šioje ataskaitoje turi būti pateikta konkrečių atliekų srautų, nustatytų kaip neteisėta praktika šioje srityje, vežimo ir tvarkymo, reglamento įgyvendinimo, įskaitant tai, kaip kompetentingos institucijos laikosi reglamente nustatytų terminų, ir sektoriaus indėlio pereinant prie žiedinės ekonomikos ir neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. pagal Europos klimato teisės aktą analizė pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (toliau – Europos klimato teisės aktas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Naudojant centrinės sistemos duomenimis, taip pat atitinkamų ES agentūrų ataskaitomis, šioje ataskaitoje turi būti pateikta konkrečių atliekų srautų, nustatytų kaip neteisėta praktika šioje srityje, vežimo ir tvarkymo, reglamento įgyvendinimo, įskaitant tai, kaip kompetentingos institucijos laikosi reglamente nustatytų terminų, ir sektoriaus indėlio pereinant prie žiedinės ekonomikos ir neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. pagal Europos klimato teisės aktą analizė pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (toliau – Europos klimato teisės aktas).

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 4 c dalis (nauja)

69 straipsnio 4 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Atliekų vežimo užtikrinimo grupės, susirašinėtojai ir konkrečių sektorių dialogų klimato klausimais ir partnerysčių atliekų sektoriuje dalyviai raginami peržiūrėti ataskaitą ir pateikti pastabas dėl jos prieš ją paskelbiant. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4c.
     
  Atliekų vežimo užtikrinimo grupės, susirašinėtojai ir konkrečių sektorių dialogų klimato klausimais ir partnerysčių atliekų sektoriuje dalyviai raginami peržiūrėti ataskaitą ir pateikti pastabas dėl jos prieš ją paskelbiant.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 4 d dalis (nauja)

69 straipsnio 4 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 Komisija sudaro palankesnes sąlygas konkretiems sektoriams skirtiems klimato srities dialogams ir partnerystėms atliekų ekonomikos sektoriuje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4d.
     
  Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 Komisija sudaro palankesnes sąlygas konkretiems sektoriams skirtiems klimato srities dialogams ir partnerystėms atliekų ekonomikos sektoriuje.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

72 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybių narių prašymu arba, jei reikia, Komisija periodiškai rengia susirašinėtojų susirinkimus. Per tuos posėdžius susirašinėtojai nagrinėja klausimus, kilusius įgyvendinant šį reglamentą, ir taip pat gali aptarti kitas aktualias su šio reglamento įgyvendinimu susijusias temas. Ypatingas dėmesys gali būti skiriamas diskusijoms dėl Sąjungos atliekų vežimo rinkos būklės stebėsenos, siekiant sudaryti sąlygas keistis geriausia patirtimi, informacija ir palengvinti kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias suderinti atliekų vežimo tarp valstybių narių praktiką ir įgyvendinti aplinkai saugius atliekų tvarkymo metodus. |
| | Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti susirašinėtojų posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybių narių prašymu arba, jei reikia, Komisija periodiškai rengia susirašinėtojų susirinkimus. Per tuos posėdžius susirašinėtojai nagrinėja klausimus, kilusius įgyvendinant šį reglamentą, ir taip pat gali aptarti kitas aktualias su šio reglamento įgyvendinimu susijusias temas. Ypatingas dėmesys gali būti skiriamas diskusijoms dėl Sąjungos atliekų vežimo rinkos būklės stebėsenos, siekiant sudaryti sąlygas keistis geriausia patirtimi, informacija ir palengvinti kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias suderinti atliekų vežimo tarp valstybių narių praktiką ir įgyvendinti aplinkai saugius atliekų tvarkymo metodus.

Valstybių narių prašymu arba, jei reikia, Komisija periodiškai rengia susirašinėtojų susirinkimus. Per tuos posėdžius susirašinėtojai nagrinėja klausimus, kilusius įgyvendinant šį reglamentą, ir taip pat gali aptarti kitas aktualias su šio reglamento įgyvendinimu susijusias temas. Ypatingas dėmesys gali būti skiriamas diskusijoms dėl Sąjungos atliekų vežimo rinkos būklės stebėsenos, siekiant sudaryti sąlygas keistis geriausia patirtimi, informacija ir palengvinti kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias suderinti atliekų vežimo tarp valstybių narių praktiką ir įgyvendinti aplinkai saugius atliekų tvarkymo metodus.

Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti susirašinėtojų posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse.

Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti susirašinėtojų posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse.

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

72 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti susirašinėtojų posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti susirašinėtojų posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse.

Atitinkami suinteresuotieji subjektai kviečiami dalyvauti susirašinėtojų posėdžiuose arba, kai tinkama, tokių posėdžių dalyse.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 1 a dalis (nauja)

75 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisijai pagal 76 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, visų pirma I dalies 2 dalies fa punktas, siekiant pakeisti užterštumo ribas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisijai pagal 76 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, visų pirma I dalies 2 dalies fa punktas, siekiant pakeisti užterštumo ribas.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 3 a dalis (nauja)

75 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne vėliau kaip [įrašyti datą – 12 mėnesių po šio reglamento paskelbimo dienos] Komisija įvertina, ar į IIIB priedą įtraukti įrašus apie mišrias atliekas, pavyzdžiui, naudotą avalynę, drabužius ir kitus tekstilės gaminius, įskaitant jų mišinius, mineralinę vatą ir čiužinius. Prireikus prie to vertinimo pridedamas deleguotasis aktas pagal 76 straipsnį, kuriuo iš dalies keičiamas IIIB priedas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Ne vėliau kaip [įrašyti datą – 12 mėnesių po šio reglamento paskelbimo dienos] Komisija įvertina, ar į IIIB priedą įtraukti įrašus apie mišrias atliekas, pavyzdžiui, naudotą avalynę, drabužius ir kitus tekstilės gaminius, įskaitant jų mišinius, mineralinę vatą ir čiužinius. Prireikus prie to vertinimo pridedamas deleguotasis aktas pagal 76 straipsnį, kuriuo iš dalies keičiamas IIIB priedas.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

80 straipsnio 1 pastraipa

80 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki
  2035
   m. gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama, inter alia, į pagal 69 straipsnį parengtas ataskaitas ir į 59 straipsnio 5 dalyje nurodytą peržiūrą, atlieka šio reglamento peržiūrą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai jos rezultatų ataskaitą, ir, jei Komisija mano, kad tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. | Iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama, inter alia, į pagal 69 straipsnį parengtas ataskaitas ir į 59 straipsnio 5 dalyje nurodytą peržiūrą, atlieka šio reglamento peržiūrą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai jos rezultatų ataskaitą, ir, jei Komisija mano, kad tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki
  2035
   m. gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama, inter alia, į pagal 69 straipsnį parengtas ataskaitas ir į 59 straipsnio 5 dalyje nurodytą peržiūrą, atlieka šio reglamento peržiūrą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai jos rezultatų ataskaitą, ir, jei Komisija mano, kad tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

2035

Iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama, inter alia, į pagal 69 straipsnį parengtas ataskaitas ir į 59 straipsnio 5 dalyje nurodytą peržiūrą, atlieka šio reglamento peržiūrą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai jos rezultatų ataskaitą, ir, jei Komisija mano, kad tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

2030

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

80 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

80 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Iki [2038] m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri duomenis ir pagrindimą, kuriais grindžiamas sprendimas apriboti plastiko atliekų eksportą už Sąjungos ir ELPA šalių ribų, siekdama įvertinti tos priemonės proporcingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki [2038] m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri duomenis ir pagrindimą, kuriais grindžiamas sprendimas apriboti plastiko atliekų eksportą už Sąjungos ir ELPA šalių ribų, siekdama įvertinti tos priemonės proporcingumą.

Iki [2038] m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri duomenis ir pagrindimą, kuriais grindžiamas sprendimas apriboti plastiko atliekų eksportą už Sąjungos ir ELPA šalių ribų, siekdama įvertinti tos priemonės proporcingumą.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IA priedo 7 langelis

IA priedo 7 langelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis) | PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis) |
| 1. | Statinė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis)

PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis)

1.

Statinė

| 1. | Statinė |
| --- | --- |

1.

Statinė

| 2. | Medinė statinė |
| --- | --- |

2.

Medinė statinė

| 2. | Medinė statinė |
| --- | --- |

2.

Medinė statinė

| 3. | Metalinis kanistras |
| --- | --- |

3.

Metalinis kanistras

| 3. | Metalinis kanistras |
| --- | --- |

3.

Metalinis kanistras

| 4. | Dėžė |
| --- | --- |

4.

Dėžė

| 4. | Dėžė |
| --- | --- |

4.

Dėžė

| 5. | Maišas |
| --- | --- |

5.

Maišas

| 5. | Maišas |
| --- | --- |

5.

Maišas

| 6. | Kombinuota pakuotė |
| --- | --- |

6.

Kombinuota pakuotė

| 6. | Kombinuota pakuotė |
| --- | --- |

6.

Kombinuota pakuotė

| 7. | Slėginis konteineris |
| --- | --- |

7.

Slėginis konteineris

| 7. | Slėginis konteineris |
| --- | --- |

7.

Slėginis konteineris

| 8. | Nefasuota |
| --- | --- |

8.

Nefasuota

| 8. | Nefasuota |
| --- | --- |

8.

Nefasuota

| 9. | Kita (nurodyti) |
| --- | --- |

9.

9.

Kita (nurodyti)

| 9. | Ryšulys |
| --- | --- |

9.

9.

Ryšulys

| 10. | Kita (nurodyti) |
| --- | --- |

10.

10.

Kita (nurodyti)

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IB priedo 7 langelis

IB priedo 7 langelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis) | PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis) |
| 1. | Statinė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis)

PAKUOTĖS TIPAI (7 langelis)

1.

Statinė

| 1. | Statinė |
| --- | --- |

1.

Statinė

| 2. | Medinė statinė |
| --- | --- |

2.

Medinė statinė

| 2. | Medinė statinė |
| --- | --- |

2.

Medinė statinė

| 3. | Metalinis kanistras |
| --- | --- |

3.

Metalinis kanistras

| 3. | Metalinis kanistras |
| --- | --- |

3.

Metalinis kanistras

| 4. | Dėžė |
| --- | --- |

4.

Dėžė

| 4. | Dėžė |
| --- | --- |

4.

Dėžė

| 5. | Maišas |
| --- | --- |

5.

Maišas

| 5. | Maišas |
| --- | --- |

5.

Maišas

| 6. | Kombinuota pakuotė |
| --- | --- |

6.

Kombinuota pakuotė

| 6. | Kombinuota pakuotė |
| --- | --- |

6.

Kombinuota pakuotė

| 7. | Slėginis konteineris |
| --- | --- |

7.

Slėginis konteineris

| 7. | Slėginis konteineris |
| --- | --- |

7.

Slėginis konteineris

| 8. | Nefasuota |
| --- | --- |

8.

Nefasuota

| 8. | Nefasuota |
| --- | --- |

8.

Nefasuota

| 9. | Kita (nurodyti) |
| --- | --- |

9.

9.

Kita (nurodyti)

| 9. | Ryšulys |
| --- | --- |

9.

9.

Ryšulys

| 10. | Kita (nurodyti) |
| --- | --- |

10.

10.

Kita (nurodyti)

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IC priedo V dalies 46 punkto 1 pastraipa

IC priedo V dalies 46 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 18 langelis. Šį langelį pildo šalinimo arba naudojimo įrenginio įgaliotasis atstovas gavęs atliekų siuntą. Pažymėkite varnele atitinkamą įrenginio rūšį. Nurodant gautą atliekų kiekį prašome vadovautis specialiais 5 langelio pildymo nurodymais (36 punktas). Pasirašyta judėjimo dokumento kopija perduodama paskutiniam vežėjui. Jei dėl kokios nors priežasties krovinys nepriimamas, šalinimo arba naudojimo įrenginio atstovas privalo nedelsdamas susisiekti su savo kompetentinga institucija. Pagal šio reglamento 16 straipsnio 3 dalį arba, jei tinka, 15 straipsnio 3 dalį ir EPBO sprendimą, patvirtinimas, kad atliekos gautos, turi būti išsiunčiamas pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms (išskyrus tų EPBO tranzito šalių, kurios pranešė EPBO sekretoriatui apie tai, kad jos nepageidauja gauti judėjimo dokumento kopijų) ne vėliau kaip per
  vieną diena
  . Judėjimo dokumento originalas lieka šalinimo arba naudojimo įrenginiui. | 18 langelis. Šį langelį pildo šalinimo arba naudojimo įrenginio įgaliotasis atstovas gavęs atliekų siuntą. Pažymėkite varnele atitinkamą įrenginio rūšį. Nurodant gautą atliekų kiekį prašome vadovautis specialiais 5 langelio pildymo nurodymais (36 punktas). Pasirašyta judėjimo dokumento kopija perduodama paskutiniam vežėjui. Jei dėl kokios nors priežasties krovinys nepriimamas, šalinimo arba naudojimo įrenginio atstovas privalo nedelsdamas susisiekti su savo kompetentinga institucija. Pagal šio reglamento 16 straipsnio3 dalį arba, jei tinka, 15 straipsnio 3 dalį ir EPBO sprendimą, patvirtinimas, kad atliekos gautos, turi būti išsiunčiamas pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms (išskyrus tų EPBO tranzito šalių, kurios pranešė EPBO sekretoriatui apie tai, kad jos nepageidauja gauti judėjimo dokumento kopijų) ne vėliau kaip per
  dvi darbo dienas
  . Judėjimo dokumento originalas lieka šalinimo arba naudojimo įrenginiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18 langelis. Šį langelį pildo šalinimo arba naudojimo įrenginio įgaliotasis atstovas gavęs atliekų siuntą. Pažymėkite varnele atitinkamą įrenginio rūšį. Nurodant gautą atliekų kiekį prašome vadovautis specialiais 5 langelio pildymo nurodymais (36 punktas). Pasirašyta judėjimo dokumento kopija perduodama paskutiniam vežėjui. Jei dėl kokios nors priežasties krovinys nepriimamas, šalinimo arba naudojimo įrenginio atstovas privalo nedelsdamas susisiekti su savo kompetentinga institucija. Pagal šio reglamento 16 straipsnio 3 dalį arba, jei tinka, 15 straipsnio 3 dalį ir EPBO sprendimą, patvirtinimas, kad atliekos gautos, turi būti išsiunčiamas pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms (išskyrus tų EPBO tranzito šalių, kurios pranešė EPBO sekretoriatui apie tai, kad jos nepageidauja gauti judėjimo dokumento kopijų) ne vėliau kaip per
  vieną diena
  . Judėjimo dokumento originalas lieka šalinimo arba naudojimo įrenginiui.

vieną diena

18 langelis. Šį langelį pildo šalinimo arba naudojimo įrenginio įgaliotasis atstovas gavęs atliekų siuntą. Pažymėkite varnele atitinkamą įrenginio rūšį. Nurodant gautą atliekų kiekį prašome vadovautis specialiais 5 langelio pildymo nurodymais (36 punktas). Pasirašyta judėjimo dokumento kopija perduodama paskutiniam vežėjui. Jei dėl kokios nors priežasties krovinys nepriimamas, šalinimo arba naudojimo įrenginio atstovas privalo nedelsdamas susisiekti su savo kompetentinga institucija. Pagal šio reglamento 16 straipsnio3 dalį arba, jei tinka, 15 straipsnio 3 dalį ir EPBO sprendimą, patvirtinimas, kad atliekos gautos, turi būti išsiunčiamas pranešėjui ir atitinkamoms institucijoms (išskyrus tų EPBO tranzito šalių, kurios pranešė EPBO sekretoriatui apie tai, kad jos nepageidauja gauti judėjimo dokumento kopijų) ne vėliau kaip per
  dvi darbo dienas
  . Judėjimo dokumento originalas lieka šalinimo arba naudojimo įrenginiui.

dvi darbo dienas

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo I dalies 2 pastraipos f a punktas (naujas)

III priedo I dalies 2 pastraipos f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | Sąjungoje vežamų atliekų atveju nuoroda į „beveik neužterštas ir kitų rūšių atliekas“ [Bazelio konvencijos B3011 įrašas] reiškia, kad užterštumo kiekis iš viso sudaro ne daugiau kaip 6 % siuntos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

Sąjungoje vežamų atliekų atveju nuoroda į „beveik neužterštas ir kitų rūšių atliekas“ [Bazelio konvencijos B3011 įrašas] reiškia, kad užterštumo kiekis iš viso sudaro ne daugiau kaip 6 % siuntos.

Sąjungoje vežamų atliekų atveju nuoroda į „beveik neužterštas ir kitų rūšių atliekas“ [Bazelio konvencijos B3011 įrašas] reiškia, kad užterštumo kiekis iš viso sudaro ne daugiau kaip 6 % siuntos.

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo I dalies 2 pastraipos g punktas

III priedo I dalies 2 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | Sąjungos teritorijoje vežamoms atliekoms Bazelio konvencijos B3011 įrašas netaikomas, o vietoje jo taikomas šis įrašas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

g)

Sąjungos teritorijoje vežamoms atliekoms Bazelio konvencijos B3011 įrašas netaikomas, o vietoje jo taikomas šis įrašas:

Sąjungos teritorijoje vežamoms atliekoms Bazelio konvencijos B3011 įrašas netaikomas, o vietoje jo taikomas šis įrašas:

Išbraukta.

Išbraukta.

[...]

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Nuorodos į ES3011 pakeičiamos nuorodomis į Bazelio konvencijos B3011 įrašą.)

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Nuorodos į ES3011 pakeičiamos nuorodomis į Bazelio konvencijos B3011 įrašą.)

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IIIA priedo 2 punkto e a papunktis (naujas)

IIIA priedo 2 punkto e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | mišriosios atliekos, išvardytos Bazelio konvencijos B1010 ir B2020 įrašuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

mišriosios atliekos, išvardytos Bazelio konvencijos B1010 ir B2020 įrašuose;

mišriosios atliekos, išvardytos Bazelio konvencijos B1010 ir B2020 įrašuose;

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IIIA priedo 2 punkto e b papunktis (naujas)

IIIA priedo 2 punkto e b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | mišrios atliekos, išvardytos Bazelio konvencijos B3011, B3040 ir B1010 įrašuose, apsiribojant langų ir durų rėmų atliekomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

mišrios atliekos, išvardytos Bazelio konvencijos B3011, B3040 ir B1010 įrašuose, apsiribojant langų ir durų rėmų atliekomis;

mišrios atliekos, išvardytos Bazelio konvencijos B3011, B3040 ir B1010 įrašuose, apsiribojant langų ir durų rėmų atliekomis;

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo I dalies 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

IV priedo I dalies 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atliekoms, klasifikuojamoms atliekų sąraše, sudarytame pagal Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnį, kaip pavojingos atliekos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

atliekoms, klasifikuojamoms atliekų sąraše, sudarytame pagal Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnį, kaip pavojingos atliekos;

atliekoms, klasifikuojamoms atliekų sąraše, sudarytame pagal Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnį, kaip pavojingos atliekos;

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo I dalies 2 pastraipos f punktas

IV priedo I dalies 2 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | Sąjungos teritorijoje vežamoms atliekoms Bazelio konvencijos Y48 įrašas netaikomas, o vietoje jo taikomas šis įrašas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

f)

Sąjungos teritorijoje vežamoms atliekoms Bazelio konvencijos Y48 įrašas netaikomas, o vietoje jo taikomas šis įrašas:

Sąjungos teritorijoje vežamoms atliekoms Bazelio konvencijos Y48 įrašas netaikomas, o vietoje jo taikomas šis įrašas:

Išbraukta.

Išbraukta.

[...]

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Nuorodos į ES48 pakeičiamos nuorodomis į Bazelio konvencijos Y48 įrašą.)

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Nuorodos į ES48 pakeičiamos nuorodomis į Bazelio konvencijos Y48 įrašą.)

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 punkto 1 pastraipa

V priedo 2 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šį priedą sudaro dvi dalys. 36 straipsnyje taip pat nurodomas atliekų sąrašas, nurodytas Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje. Taikant šį reglamentą ir siekiant nustatyti, ar konkrečios atliekos yra įtrauktos į sąrašą, kaip nurodyta šio reglamento 36 straipsnyje, Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytas atliekų sąrašas taikomas tik tada, kai netaikoma šio priedo 1 dalis. Jei atliekos nėra įtrauktos į šio priedo 1 dalį
  arba
  į Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytą atliekų sąrašą, tik tada reikėtų patikrinti, ar jos yra įtrauktos į šio priedo 2 dalį. | Šį priedą sudaro dvi dalys. 36 straipsnyje taip pat nurodomas atliekų sąrašas, nurodytas Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje. Taikant šį reglamentą ir siekiant nustatyti, ar konkrečios atliekos yra įtrauktos į sąrašą, kaip nurodyta šio reglamento 36 straipsnyje, Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytas atliekų sąrašas taikomas tik tada, kai netaikoma šio priedo 1 dalis. Jei atliekos nėra įtrauktos į šio priedo 1 dalį
  ir nėra įtrauktos kaip pavojingos atliekos
  į Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytą atliekų sąrašą,
  t. y. atliekų rūšys, pažymėtos žvaigždute,
  tik tada reikėtų patikrinti, ar jos yra įtrauktos į šio priedo 2 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šį priedą sudaro dvi dalys. 36 straipsnyje taip pat nurodomas atliekų sąrašas, nurodytas Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje. Taikant šį reglamentą ir siekiant nustatyti, ar konkrečios atliekos yra įtrauktos į sąrašą, kaip nurodyta šio reglamento 36 straipsnyje, Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytas atliekų sąrašas taikomas tik tada, kai netaikoma šio priedo 1 dalis. Jei atliekos nėra įtrauktos į šio priedo 1 dalį
  arba
  į Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytą atliekų sąrašą, tik tada reikėtų patikrinti, ar jos yra įtrauktos į šio priedo 2 dalį.

arba

Šį priedą sudaro dvi dalys. 36 straipsnyje taip pat nurodomas atliekų sąrašas, nurodytas Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje. Taikant šį reglamentą ir siekiant nustatyti, ar konkrečios atliekos yra įtrauktos į sąrašą, kaip nurodyta šio reglamento 36 straipsnyje, Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytas atliekų sąrašas taikomas tik tada, kai netaikoma šio priedo 1 dalis. Jei atliekos nėra įtrauktos į šio priedo 1 dalį
  ir nėra įtrauktos kaip pavojingos atliekos
  į Direktyvos 2008/98/EB 7 straipsnyje nurodytą atliekų sąrašą,
  t. y. atliekų rūšys, pažymėtos žvaigždute,
  tik tada reikėtų patikrinti, ar jos yra įtrauktos į šio priedo 2 dalį.

ir nėra įtrauktos kaip pavojingos atliekos

t. y. atliekų rūšys, pažymėtos žvaigždute,

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo 2 dalies 7 a punktas (naujas)

VIII priedo 2 dalies 7 a punktas (naujas)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| 7a) | Pagrindinės TDO konvencijos |
| --- | --- |

7a)

7a)

Pagrindinės TDO konvencijos

Pasirašyta:

Pasirašyta:

Ratifikuota:

Ratifikuota:

Taip □

Taip □

taip □

taip □

ne □

ne □

ne □

ne □

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo 2 a dalis (nauja)

VIII priedo 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a dalis (nauja) |
| | Įsipareigojimas užtikrinti, kad iš Europos Sąjungos gautos atliekos būtų tvarkomos pagal 56 straipsnį. |
| | [kompetentingos institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys], ... [šalis] vardu (toliau – šalis) pareiškia, jog šalis užtikrina, kad visos į jos teritoriją vežamos atliekos būtų tvarkomos pagal šio reglamento 56 straipsnį, nekeliant pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai saugiu būdu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a dalis (nauja)

2a dalis (nauja)

Įsipareigojimas užtikrinti, kad iš Europos Sąjungos gautos atliekos būtų tvarkomos pagal 56 straipsnį.

Įsipareigojimas užtikrinti, kad iš Europos Sąjungos gautos atliekos būtų tvarkomos pagal 56 straipsnį.

[kompetentingos institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys], ... [šalis] vardu (toliau – šalis) pareiškia, jog šalis užtikrina, kad visos į jos teritoriją vežamos atliekos būtų tvarkomos pagal šio reglamento 56 straipsnį, nekeliant pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai saugiu būdu.

[kompetentingos institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys], ... [šalis] vardu (toliau – šalis) pareiškia, jog šalis užtikrina, kad visos į jos teritoriją vežamos atliekos būtų tvarkomos pagal šio reglamento 56 straipsnį, nekeliant pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai saugiu būdu.

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo 1 dalies 2 punkto b papunktis

IX priedo 1 dalies 2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų.

| b) | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų
  , įskaitant priimtus geriausius prieinamus gamybos būdus
  . |
| --- | --- |

b)

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų
  , įskaitant priimtus geriausius prieinamus gamybos būdus
  .

, įskaitant priimtus geriausius prieinamus gamybos būdus

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo 2 a dalis (nauja)

IX priedo 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a | Tarptautinės konvencijos dėl darbo teisių |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a

2a

Tarptautinės konvencijos dėl darbo teisių

aštuonios pagrindinės TDO konvencijos, kaip apibrėžta TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe

   (1a);

aštuonios pagrindinės TDO konvencijos, kaip apibrėžta TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe

1a

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 punktas

X priedo 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | 43 straipsnio 2 dalyje nurodyto audito metu patikrinama, ar atliekų tvarkymo
  įrenginys
  paskirties šalyje atitinka šias sąlygas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

43 straipsnio 2 dalyje nurodyto audito metu patikrinama, ar atliekų tvarkymo
  įrenginys
  paskirties šalyje atitinka šias sąlygas:

įrenginys

| 1. | 43 straipsnio 2 dalyje nurodyto audito metu patikrinama,
  ar faktinis visos
  atliekų tvarkymo
  įrenginio
  paskirties šalyje
  veiklos vykdymas atitinkamais atvejais
  atitinka šias sąlygas: |
| --- | --- |

1.

43 straipsnio 2 dalyje nurodyto audito metu patikrinama,
  ar faktinis visos
  atliekų tvarkymo
  įrenginio
  paskirties šalyje
  veiklos vykdymas atitinkamais atvejais
  atitinka šias sąlygas:

ar faktinis visos

įrenginio

veiklos vykdymas atitinkamais atvejais

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 punkto b papunktis

X priedo 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jis suprojektuotas, pagamintas ir eksploatuojamas saugiai ir aplinkai saugiu būdu ir, visų pirma jis turi reikiamus procesus, organizacinę struktūrą ir infrastruktūrą atitinkamoms atliekoms apdoroti ir draudimą, apimantį galimą riziką ir atsakomybę. Šiuo tikslu turi būti patikrinta bent jau informacija apie atliekų apdorojimo metodus, įskaitant galutinių atliekų tvarkymą, visų pirma tolesnio atsekamumo būdu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

jis suprojektuotas, pagamintas ir eksploatuojamas saugiai ir aplinkai saugiu būdu ir, visų pirma jis turi reikiamus procesus, organizacinę struktūrą ir infrastruktūrą atitinkamoms atliekoms apdoroti ir draudimą, apimantį galimą riziką ir atsakomybę. Šiuo tikslu turi būti patikrinta bent jau informacija apie atliekų apdorojimo metodus, įskaitant galutinių atliekų tvarkymą, visų pirma tolesnio atsekamumo būdu;

| b) | jis suprojektuotas, pagamintas ir eksploatuojamas saugiai ir aplinkai saugiu būdu ir, visų pirma jis turi reikiamus procesus,
  tinkamą grąžinamojo perdirbimo technologiją,
  organizacinę struktūrą ir infrastruktūrą atitinkamoms atliekoms apdoroti ir draudimą, apimantį galimą riziką ir atsakomybę. Šiuo tikslu turi būti patikrinta bent jau informacija apie atliekų apdorojimo metodus, įskaitant galutinių atliekų tvarkymą, visų pirma tolesnio atsekamumo būdu; |
| --- | --- |

b)

jis suprojektuotas, pagamintas ir eksploatuojamas saugiai ir aplinkai saugiu būdu ir, visų pirma jis turi reikiamus procesus,
  tinkamą grąžinamojo perdirbimo technologiją,
  organizacinę struktūrą ir infrastruktūrą atitinkamoms atliekoms apdoroti ir draudimą, apimantį galimą riziką ir atsakomybę. Šiuo tikslu turi būti patikrinta bent jau informacija apie atliekų apdorojimo metodus, įskaitant galutinių atliekų tvarkymą, visų pirma tolesnio atsekamumo būdu;

tinkamą grąžinamojo perdirbimo technologiją,

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 punkto c papunkčio įžanginė dalis

X priedo 1 punkto c papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | jame įdiegtos tokios tvarkymo ir stebėsenos sistemos, procedūros ir metodai, kuriais siekiama užkardyti, sumažinti ir kiek praktiškai įmanoma panaikinti: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

jame įdiegtos tokios tvarkymo ir stebėsenos sistemos, procedūros ir metodai, kuriais siekiama užkardyti, sumažinti ir kiek praktiškai įmanoma panaikinti:

| c) | jame įdiegtos
  ir naudojamos
  tokios tvarkymo ir stebėsenos sistemos, procedūros ir metodai, kuriais siekiama užkardyti, sumažinti ir kiek praktiškai įmanoma panaikinti: |
| --- | --- |

c)

jame įdiegtos
  ir naudojamos
  tokios tvarkymo ir stebėsenos sistemos, procedūros ir metodai, kuriais siekiama užkardyti, sumažinti ir kiek praktiškai įmanoma panaikinti:

ir naudojamos

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 punkto f papunktis

X priedo 1 punkto f papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per pastaruosius penkerius metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per pastaruosius penkerius metus;

| f) | jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per pastaruosius penkerius metus;
  jei įrenginys veikė trumpiau nei penkerius metus, jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per visą veiklos laikotarpį; |
| --- | --- |

f)

jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per pastaruosius penkerius metus;
  jei įrenginys veikė trumpiau nei penkerius metus, jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per visą veiklos laikotarpį;

jei įrenginys veikė trumpiau nei penkerius metus, jame daromi ir gali būti pateikti įrašai apie jo atliekų tvarkymo ir atliekų vežimo veiklą per visą veiklos laikotarpį;

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 2 punkto įžanginė dalis

X priedo 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Tikrindama
  įrenginio atitiktį
  pirmiau nurodytiems kriterijams, auditą atliekanti nepriklausoma trečioji šalis visų pirma kaip į atskaitos tašką ir, jei tinka, turi atsižvelgti į: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Tikrindama
  įrenginio atitiktį
  pirmiau nurodytiems kriterijams, auditą atliekanti nepriklausoma trečioji šalis visų pirma kaip į atskaitos tašką ir, jei tinka, turi atsižvelgti į:

įrenginio atitiktį

| 2. | Tikrindama
  visos atitinkamos įrenginio veiklos atitiktį
  pirmiau nurodytiems kriterijams, auditą atliekanti nepriklausoma trečioji šalis visų pirma kaip į atskaitos tašką ir, jei tinka, turi atsižvelgti į: |
| --- | --- |

2.

Tikrindama
  visos atitinkamos įrenginio veiklos atitiktį
  pirmiau nurodytiems kriterijams, auditą atliekanti nepriklausoma trečioji šalis visų pirma kaip į atskaitos tašką ir, jei tinka, turi atsižvelgti į:

visos atitinkamos įrenginio veiklos atitiktį

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 2 punkto b a papunktis (naujas)

X priedo 2 punkto b a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | kitus IX priedo 1 dalyje nurodytus Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

kitus IX priedo 1 dalyje nurodytus Sąjungos teisės aktus.

kitus IX priedo 1 dalyje nurodytus Sąjungos teisės aktus.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0290/2022).

1

(31)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

31

(31)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

31

(34)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640).

34

(35)  2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098).

35

(36)  Tarybos išvados dėl naudojimo pavertimo žiediniu ir žaliuoju (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (2020/2077(INI)).

37

(34)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640).

34

(35)  2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098).

35

(36)  Tarybos išvados dėl naudojimo pavertimo žiediniu ir žaliuoju (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (2020/2077(INI)).

37

(52)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

52

(52)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

52

(53)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

53

(53)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

53

(1a)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

1a

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(65)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

65

(66)  1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82, 1997 3 22, p. 1).

66

(67)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

67

(1a)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

1a

2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

(65)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

65

(66)  1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82, 1997 3 22, p. 1).

66

(67)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

67

(1a)  
  https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

1a

https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

---

| 2023 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 214/223 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 214/223

---

P9_TA(2023)0004

Taisyklės, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui priedangos subjektais mokesčių tikslais

2023 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui priedangos subjektais mokesčių tikslais, ir iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2023/C 214/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0565), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0565),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0041/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0293/2022),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | sąžiningo ir veiksmingo apmokestinimo vidaus rinkoje užtikrinimas ir kova su mokesčių vengimu ir slėpimu tebėra svarbūs Sąjungos politikos prioritetai. Nors pastaraisiais metais šioje srityje padaryta didelė pažanga, visų pirma priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (10) dėl kovos su mokesčių vengimu ir išplėsta Tarybos direktyvos 2011/16/ES (11) dėl administracinio bendradarbiavimo taikymo sritis, būtina imtis papildomų priemonių siekiant kovoti su konkrečiai nustatyta mokesčių vengimo ir slėpimo praktika, į kurią pagal galiojančią Sąjungos teisinę sistemą nėra visapusiškai atsižvelgiama. Visų pirma, tarptautinės subjektų grupės dažnai steigia įmones, neturinčias minimalaus veiklos pagrindo, kad sumažintų savo bendrą mokestinę prievolę, be kita ko, perkeldamos pelną iš tam tikrų didelius mokesčius taikančių valstybių narių, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę savo verslui. Šiuo pasiūlymu papildoma pažanga, padaryta įmonių skaidrumo srityje taikant reikalavimus dėl informacijos apie tikruosius savininkus, nustatytus pagal kovos su pinigų plovimu sistemą, kuriais reaguojama į atvejus, kai įmonės sukuriamos siekiant nuslėpti tikrąją pačių įmonių arba jų valdomo ir turimo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto ar didelės vertės turto, nuosavybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

sąžiningo ir veiksmingo apmokestinimo vidaus rinkoje užtikrinimas ir kova su mokesčių vengimu ir slėpimu tebėra svarbūs Sąjungos politikos prioritetai. Nors pastaraisiais metais šioje srityje padaryta didelė pažanga, visų pirma priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (10) dėl kovos su mokesčių vengimu ir išplėsta Tarybos direktyvos 2011/16/ES (11) dėl administracinio bendradarbiavimo taikymo sritis, būtina imtis papildomų priemonių siekiant kovoti su konkrečiai nustatyta mokesčių vengimo ir slėpimo praktika, į kurią pagal galiojančią Sąjungos teisinę sistemą nėra visapusiškai atsižvelgiama. Visų pirma, tarptautinės subjektų grupės dažnai steigia įmones, neturinčias minimalaus veiklos pagrindo, kad sumažintų savo bendrą mokestinę prievolę, be kita ko, perkeldamos pelną iš tam tikrų didelius mokesčius taikančių valstybių narių, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę savo verslui. Šiuo pasiūlymu papildoma pažanga, padaryta įmonių skaidrumo srityje taikant reikalavimus dėl informacijos apie tikruosius savininkus, nustatytus pagal kovos su pinigų plovimu sistemą, kuriais reaguojama į atvejus, kai įmonės sukuriamos siekiant nuslėpti tikrąją pačių įmonių arba jų valdomo ir turimo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto ar didelės vertės turto, nuosavybę;

| (1) | sąžiningo ir veiksmingo apmokestinimo vidaus rinkoje užtikrinimas ir kova su mokesčių vengimu ir slėpimu tebėra svarbūs Sąjungos politikos prioritetai. Nors pastaraisiais metais šioje srityje padaryta didelė pažanga, visų pirma priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (10) dėl kovos su mokesčių vengimu ir išplėsta Tarybos direktyvos 2011/16/ES (11) dėl administracinio bendradarbiavimo
  mokesčių srityje
  taikymo sritis, būtina imtis papildomų priemonių siekiant kovoti su konkrečiai nustatyta mokesčių vengimo ir slėpimo praktika,
  be kita ko, piktnaudžiaujant priedangos subjektais,
  į kurią pagal galiojančią Sąjungos teisinę sistemą nėra visapusiškai atsižvelgiama.
  Šioje srityje atskleistuose Pandoros dokumentuose buvo pranešta apie priedangos įmonių kūrimąsi, kurių tikslas – perkelti lėšas iš vienos banko sąskaitos į kitą, išvengti mokesčių ir vykdyti finansinius nusikaltimus, įskaitant pinigų plovimą, taip pat apeiti Sąjungos sankcijas Rusijos oligarchams.
  Visų pirma, tarptautinės subjektų grupės dažnai steigia įmones, neturinčias minimalaus
  ekonominės
  veiklos pagrindo, kad sumažintų savo bendrą mokestinę prievolę, be kita ko, perkeldamos pelną iš tam tikrų didelius mokesčius taikančių valstybių narių, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę savo verslui. Šiuo pasiūlymu papildoma pažanga, padaryta įmonių skaidrumo srityje taikant reikalavimus dėl informacijos apie tikruosius savininkus, nustatytus pagal kovos su pinigų plovimu sistemą, kuriais reaguojama į atvejus, kai įmonės sukuriamos siekiant nuslėpti tikrąją pačių įmonių arba jų valdomo ir turimo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto ar didelės vertės turto, nuosavybę; |
| --- | --- |

(1)

sąžiningo ir veiksmingo apmokestinimo vidaus rinkoje užtikrinimas ir kova su mokesčių vengimu ir slėpimu tebėra svarbūs Sąjungos politikos prioritetai. Nors pastaraisiais metais šioje srityje padaryta didelė pažanga, visų pirma priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (10) dėl kovos su mokesčių vengimu ir išplėsta Tarybos direktyvos 2011/16/ES (11) dėl administracinio bendradarbiavimo
  mokesčių srityje
  taikymo sritis, būtina imtis papildomų priemonių siekiant kovoti su konkrečiai nustatyta mokesčių vengimo ir slėpimo praktika,
  be kita ko, piktnaudžiaujant priedangos subjektais,
  į kurią pagal galiojančią Sąjungos teisinę sistemą nėra visapusiškai atsižvelgiama.
  Šioje srityje atskleistuose Pandoros dokumentuose buvo pranešta apie priedangos įmonių kūrimąsi, kurių tikslas – perkelti lėšas iš vienos banko sąskaitos į kitą, išvengti mokesčių ir vykdyti finansinius nusikaltimus, įskaitant pinigų plovimą, taip pat apeiti Sąjungos sankcijas Rusijos oligarchams.
  Visų pirma, tarptautinės subjektų grupės dažnai steigia įmones, neturinčias minimalaus
  ekonominės
  veiklos pagrindo, kad sumažintų savo bendrą mokestinę prievolę, be kita ko, perkeldamos pelną iš tam tikrų didelius mokesčius taikančių valstybių narių, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę savo verslui. Šiuo pasiūlymu papildoma pažanga, padaryta įmonių skaidrumo srityje taikant reikalavimus dėl informacijos apie tikruosius savininkus, nustatytus pagal kovos su pinigų plovimu sistemą, kuriais reaguojama į atvejus, kai įmonės sukuriamos siekiant nuslėpti tikrąją pačių įmonių arba jų valdomo ir turimo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto ar didelės vertės turto, nuosavybę;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | gali būti pagrįstų priežasčių naudotis įmonėmis, kurių ekonominės veiklos pagrindas yra minimalus. Todėl svarbu užtikrinti proporcingą teisinę sistemą, kuria būtų apsaugota mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios naudojasi teisinėmis struktūromis investicijoms skatinti, siekdamos laikytis nacionalinės teisės aktų arba veikia skirtingose nacionalinėse rinkose, padėtis ir sykiu priimti konkrečius teisės aktus dėl piktnaudžiavimo priedangos įmonėmis siekiant išvengti apmokestinimo.


  Todėl duomenų kokybė ir išsamumas labai svarbūs siekiant gauti didžiausią naudą iš šios direktyvos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

gali būti pagrįstų priežasčių naudotis įmonėmis, kurių ekonominės veiklos pagrindas yra minimalus. Todėl svarbu užtikrinti proporcingą teisinę sistemą, kuria būtų apsaugota mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios naudojasi teisinėmis struktūromis investicijoms skatinti, siekdamos laikytis nacionalinės teisės aktų arba veikia skirtingose nacionalinėse rinkose, padėtis ir sykiu priimti konkrečius teisės aktus dėl piktnaudžiavimo priedangos įmonėmis siekiant išvengti apmokestinimo.


  Todėl duomenų kokybė ir išsamumas labai svarbūs siekiant gauti didžiausią naudą iš šios direktyvos;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | faktas, kad nėra tarptautinės priemonės, užkertančios kelią piktnaudžiavimui priedangos įmonėmis mokesčių tikslais, yra didelė pasaulinių pastangų kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu spraga.


  Be to, įmonėms sudaromos nevienodos sąlygos. Tai, kad nėra tokio dokumento, patvirtina, kokie svarbūs šioje direktyvoje nustatyti teisiniai standartai. Labai svarbu užtikrinti, kad šioje direktyvoje numatyti įpareigojimai būtų proporcingi, veiksmingi ir neutralūs mokesčių požiūriu, siekiant išsaugoti Sąjungos įmonių konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

faktas, kad nėra tarptautinės priemonės, užkertančios kelią piktnaudžiavimui priedangos įmonėmis mokesčių tikslais, yra didelė pasaulinių pastangų kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu spraga.


  Be to, įmonėms sudaromos nevienodos sąlygos. Tai, kad nėra tokio dokumento, patvirtina, kokie svarbūs šioje direktyvoje nustatyti teisiniai standartai. Labai svarbu užtikrinti, kad šioje direktyvoje numatyti įpareigojimai būtų proporcingi, veiksmingi ir neutralūs mokesčių požiūriu, siekiant išsaugoti Sąjungos įmonių konkurencingumą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | dėl piktnaudžiavimo priedangos įmonėmis mokesčių tikslais Sąjungoje sumažėja mokestiniai įsipareigojimai ir negaunamos mokestinės pajamos. Todėl labai svarbu, kad šioje direktyvoje būtų nustatyti plataus užmojo ir proporcingi bendri minimalaus veiklos pagrindo reikalavimų nustatymo, nacionalinių mokesčių administratorių keitimosi informacija gerinimo ir atgrasymo nuo priedangos įmonių naudojimo, kurį skatina tam tikri tarpininkai, standartai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

dėl piktnaudžiavimo priedangos įmonėmis mokesčių tikslais Sąjungoje sumažėja mokestiniai įsipareigojimai ir negaunamos mokestinės pajamos. Todėl labai svarbu, kad šioje direktyvoje būtų nustatyti plataus užmojo ir proporcingi bendri minimalaus veiklos pagrindo reikalavimų nustatymo, nacionalinių mokesčių administratorių keitimosi informacija gerinimo ir atgrasymo nuo priedangos įmonių naudojimo, kurį skatina tam tikri tarpininkai, standartai;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | pripažįstama, kad įmonės, neturinčios minimalaus veiklos pagrindo, gali būti įsteigtos tam tikroje valstybėje narėje siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, visų pirma ardant kitos valstybės narės mokesčių bazę. Nors kai kurios valstybės narės sukūrė teisinę arba administracinę sistemą, kad apsaugotų savo mokesčių bazę nuo tokių schemų, atitinkamos taisyklės dažnai turi ribotą poveikį, nes jos taikomos tik vienos valstybės narės teritorijoje ir
  jos
  veiksmingai neapima atvejų, susijusių su daugiau nei viena valstybe nare. Be to, šioje srityje taikomos nacionalinės taisyklės Sąjungoje labai skiriasi, o kai kuriose valstybėse narėse iš viso nėra taisyklių, kuriomis būtų siekiama kovoti su piktnaudžiavimu įmonėmis, kurios neturi veiklos pagrindo arba turi minimalų veiklos pagrindą, mokesčių tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

pripažįstama, kad įmonės, neturinčios minimalaus veiklos pagrindo, gali būti įsteigtos tam tikroje valstybėje narėje siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, visų pirma ardant kitos valstybės narės mokesčių bazę. Nors kai kurios valstybės narės sukūrė teisinę arba administracinę sistemą, kad apsaugotų savo mokesčių bazę nuo tokių schemų, atitinkamos taisyklės dažnai turi ribotą poveikį, nes jos taikomos tik vienos valstybės narės teritorijoje ir
  jos
  veiksmingai neapima atvejų, susijusių su daugiau nei viena valstybe nare. Be to, šioje srityje taikomos nacionalinės taisyklės Sąjungoje labai skiriasi, o kai kuriose valstybėse narėse iš viso nėra taisyklių, kuriomis būtų siekiama kovoti su piktnaudžiavimu įmonėmis, kurios neturi veiklos pagrindo arba turi minimalų veiklos pagrindą, mokesčių tikslais;

| (2) | pripažįstama, kad įmonės, neturinčios minimalaus veiklos pagrindo, gali būti įsteigtos tam tikroje valstybėje narėje siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, visų pirma ardant kitos valstybės narės mokesčių bazę
  , o tai sudaro sąlygas agresyviam mokesčių planavimui
  . Nors kai kurios valstybės narės sukūrė teisinę arba administracinę sistemą, kad apsaugotų savo mokesčių bazę nuo tokių schemų, atitinkamos taisyklės dažnai turi ribotą poveikį, nes jos taikomos tik vienos valstybės narės teritorijoje ir veiksmingai neapima atvejų, susijusių su daugiau nei viena valstybe nare. Be to, šioje srityje taikomos nacionalinės taisyklės Sąjungoje labai skiriasi, o kai kuriose valstybėse narėse iš viso nėra taisyklių, kuriomis būtų siekiama kovoti su piktnaudžiavimu įmonėmis, kurios neturi veiklos pagrindo arba turi minimalų veiklos pagrindą, mokesčių tikslais
  . Todėl svarbu sukurti Sąjungos masto teisinį požiūrį siekiant užtikrinti vidaus rinkos vientisumo apsaugos sistemą, visapusiškai laikantis aukščiausių prieinamumo, paprastumo ir skaidrumo standartų
  ; |
| --- | --- |

(2)

pripažįstama, kad įmonės, neturinčios minimalaus veiklos pagrindo, gali būti įsteigtos tam tikroje valstybėje narėje siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, visų pirma ardant kitos valstybės narės mokesčių bazę
  , o tai sudaro sąlygas agresyviam mokesčių planavimui
  . Nors kai kurios valstybės narės sukūrė teisinę arba administracinę sistemą, kad apsaugotų savo mokesčių bazę nuo tokių schemų, atitinkamos taisyklės dažnai turi ribotą poveikį, nes jos taikomos tik vienos valstybės narės teritorijoje ir veiksmingai neapima atvejų, susijusių su daugiau nei viena valstybe nare. Be to, šioje srityje taikomos nacionalinės taisyklės Sąjungoje labai skiriasi, o kai kuriose valstybėse narėse iš viso nėra taisyklių, kuriomis būtų siekiama kovoti su piktnaudžiavimu įmonėmis, kurios neturi veiklos pagrindo arba turi minimalų veiklos pagrindą, mokesčių tikslais
  . Todėl svarbu sukurti Sąjungos masto teisinį požiūrį siekiant užtikrinti vidaus rinkos vientisumo apsaugos sistemą, visapusiškai laikantis aukščiausių prieinamumo, paprastumo ir skaidrumo standartų
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant sustiprinti valstybių narių atsparumą mokesčių vengimo ir slėpimo praktikai, susijusiai su įmonių, kurios nevykdo ekonominės veiklos, naudojimu, net jei jos, kaip manoma, verčiasi ekonomine veikla, ir dėl to neturi jokio arba turi tik minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais, būtina nustatyti bendrą sistemą. Taip siekiama užtikrinti, kad įmonėmis, neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, nebūtų naudojamasi kaip mokesčių slėpimo ar vengimo priemone. Kadangi tos įmonės gali būti įsteigtos vienoje valstybėje narėje, tačiau gali būti naudojamos siekiant sukelti kitos valstybės narės mokesčių bazės eroziją, labai svarbu susitarti dėl bendro taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kas turėtų būti laikoma nepakankamu veiklos pagrindu mokesčių tikslais vidaus rinkoje, ir apibrėžtos konkrečios mokestinės pasekmės, susijusios su tokiu nepakankamu veiklos pagrindu, rinkinio. Jei nustatoma, kad įmonė turi pakankamą veiklos pagrindą pagal šią direktyvą, tai neturėtų užkirsti kelio valstybėms narėms toliau taikyti kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu taisyklių, jei jos dera su Sąjungos teise; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant sustiprinti valstybių narių atsparumą mokesčių vengimo ir slėpimo praktikai, susijusiai su įmonių, kurios nevykdo ekonominės veiklos, naudojimu, net jei jos, kaip manoma, verčiasi ekonomine veikla, ir dėl to neturi jokio arba turi tik minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais, būtina nustatyti bendrą sistemą. Taip siekiama užtikrinti, kad įmonėmis, neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, nebūtų naudojamasi kaip mokesčių slėpimo ar vengimo priemone. Kadangi tos įmonės gali būti įsteigtos vienoje valstybėje narėje, tačiau gali būti naudojamos siekiant sukelti kitos valstybės narės mokesčių bazės eroziją, labai svarbu susitarti dėl bendro taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kas turėtų būti laikoma nepakankamu veiklos pagrindu mokesčių tikslais vidaus rinkoje, ir apibrėžtos konkrečios mokestinės pasekmės, susijusios su tokiu nepakankamu veiklos pagrindu, rinkinio. Jei nustatoma, kad įmonė turi pakankamą veiklos pagrindą pagal šią direktyvą, tai neturėtų užkirsti kelio valstybėms narėms toliau taikyti kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu taisyklių, jei jos dera su Sąjungos teise;

| (3) | siekiant sustiprinti valstybių narių atsparumą mokesčių vengimo ir slėpimo praktikai, susijusiai su įmonių, kurios nevykdo ekonominės veiklos, naudojimu, net jei jos, kaip manoma, verčiasi ekonomine veikla, ir dėl to neturi jokio arba turi tik minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais, būtina nustatyti bendrą sistemą. Taip siekiama užtikrinti, kad įmonėmis, neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, nebūtų naudojamasi kaip mokesčių slėpimo ar vengimo priemone. Kadangi tos įmonės gali būti įsteigtos vienoje valstybėje narėje, tačiau gali būti naudojamos siekiant sukelti kitos valstybės narės mokesčių bazės eroziją, labai svarbu susitarti dėl bendro taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kas turėtų būti laikoma nepakankamu veiklos pagrindu mokesčių tikslais vidaus rinkoje, ir apibrėžtos konkrečios mokestinės pasekmės, susijusios su tokiu nepakankamu veiklos pagrindu, rinkinio. Jei nustatoma, kad įmonė turi pakankamą veiklos pagrindą pagal šią direktyvą, tai neturėtų užkirsti kelio valstybėms narėms toliau taikyti
  griežtesnių minimalaus veiklos pagrindo taisyklių ir kitų
  kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu taisyklių, jei jos dera su Sąjungos teise; |
| --- | --- |

(3)

siekiant sustiprinti valstybių narių atsparumą mokesčių vengimo ir slėpimo praktikai, susijusiai su įmonių, kurios nevykdo ekonominės veiklos, naudojimu, net jei jos, kaip manoma, verčiasi ekonomine veikla, ir dėl to neturi jokio arba turi tik minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais, būtina nustatyti bendrą sistemą. Taip siekiama užtikrinti, kad įmonėmis, neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, nebūtų naudojamasi kaip mokesčių slėpimo ar vengimo priemone. Kadangi tos įmonės gali būti įsteigtos vienoje valstybėje narėje, tačiau gali būti naudojamos siekiant sukelti kitos valstybės narės mokesčių bazės eroziją, labai svarbu susitarti dėl bendro taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kas turėtų būti laikoma nepakankamu veiklos pagrindu mokesčių tikslais vidaus rinkoje, ir apibrėžtos konkrečios mokestinės pasekmės, susijusios su tokiu nepakankamu veiklos pagrindu, rinkinio. Jei nustatoma, kad įmonė turi pakankamą veiklos pagrindą pagal šią direktyvą, tai neturėtų užkirsti kelio valstybėms narėms toliau taikyti
  griežtesnių minimalaus veiklos pagrindo taisyklių ir kitų
  kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu taisyklių, jei jos dera su Sąjungos teise;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | siekiant šios direktyvos tikslų itin svarbu didinti mokesčių administratorių pajėgumus ir gerinti keitimąsi informacija visoje Sąjungoje. Būtina, kad valstybės narės dalytųsi atitinkama informacija, prie kurios jos turi prieigą, įdiegtų sistemas, kuriomis palaikomas keitimasis ta informacija, ir galiausiai įgyvendintų siūlomas sankcijas reikalavimų nesilaikantiems subjektams. Remdama šią direktyvą, Komisija turėtų pasiūlyti konkrečių priemonių pagal programą „Fiscalis“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

siekiant šios direktyvos tikslų itin svarbu didinti mokesčių administratorių pajėgumus ir gerinti keitimąsi informacija visoje Sąjungoje. Būtina, kad valstybės narės dalytųsi atitinkama informacija, prie kurios jos turi prieigą, įdiegtų sistemas, kuriomis palaikomas keitimasis ta informacija, ir galiausiai įgyvendintų siūlomas sankcijas reikalavimų nesilaikantiems subjektams. Remdama šią direktyvą, Komisija turėtų pasiūlyti konkrečių priemonių pagal programą „Fiscalis“;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant užtikrinti visapusišką požiūrį, taisyklės turėtų būti taikomos
  visoms
  Sąjungos įmonėms, kurios yra apmokestinamos valstybėje narėje, neatsižvelgiant į jų teisinę formą ir statusą, jei jų rezidavimo vieta mokesčių tikslais yra valstybėje narėje ir jos turi teisę gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais toje valstybėje narėje pažymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant užtikrinti visapusišką požiūrį, taisyklės turėtų būti taikomos
  visoms
  Sąjungos įmonėms, kurios yra apmokestinamos valstybėje narėje, neatsižvelgiant į jų teisinę formą ir statusą, jei jų rezidavimo vieta mokesčių tikslais yra valstybėje narėje ir jos turi teisę gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais toje valstybėje narėje pažymą;

| (4) | siekiant užtikrinti visapusišką
  ir proporcingą
  požiūrį, taisyklės turėtų būti taikomos Sąjungos įmonėms, kurios yra apmokestinamos valstybėje narėje, neatsižvelgiant į jų teisinę formą ir statusą, jei jų rezidavimo vieta mokesčių tikslais yra valstybėje narėje ir jos turi teisę gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais toje valstybėje narėje pažymą
  . Todėl ši plati taikymo sritis siaurinama įmonių ekonominės veiklos standartų rinkiniu, apibrėžtu šioje direktyvoje
  ; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti visapusišką
  ir proporcingą
  požiūrį, taisyklės turėtų būti taikomos Sąjungos įmonėms, kurios yra apmokestinamos valstybėje narėje, neatsižvelgiant į jų teisinę formą ir statusą, jei jų rezidavimo vieta mokesčių tikslais yra valstybėje narėje ir jos turi teisę gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais toje valstybėje narėje pažymą
  . Todėl ši plati taikymo sritis siaurinama įmonių ekonominės veiklos standartų rinkiniu, apibrėžtu šioje direktyvoje
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, galimų taisyklių proporcingumą ir veiksmingumą, pageidautina, kad jų taikymo sritis apimtų tik tas įmones, kurioms kyla rizika, kad jų minimalus veiklos pagrindas gali būti nustatytas kaip nepakankamas ir kuriomis gali būti naudojamasi
  siekiant pagrindinio tikslo
  gauti mokestinės naudos. Todėl būtų svarbu nustatyti patekimo į taikymo sritį kriterijų, kurį sudarytų trys kumuliacinės orientacinės sąlygos, kad būtų galima padaryti išvadą, kurioms įmonėms kyla pakankama pirmiau minėta rizika, siekiant pagrįsti, kad joms būtų taikomi duomenų teikimo reikalavimai. Taikant pirmąją sąlygą turėtų būti įmanoma nustatyti įmones, kurios, kaip atrodo, daugiausia vykdo geografiniu požiūriu mobilią ekonominę veiklą, nes nustatyti vietą, kurioje tokia veikla faktiškai vykdoma, paprastai yra sunkiau. Dėl tokios veiklos paprastai susiformuoja reikšmingi pasyviųjų pajamų srautai. Taigi šią sąlygą atitiktų įmonės, kurių pajamas daugiausia sudaro pasyviųjų pajamų srautai. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad subjektai, turintys asmeniniais tikslais naudojamo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, jachtų, lėktuvų, meno
  kūrinių
  ar vien nuosavo kapitalo, gali negauti pajamų ilgesnį laikotarpį, tačiau turėdami tą turtą vis tiek gali gauti didelių mokesčių lengvatų. Kadangi išimtinai vidaus situacijos nekeltų pavojaus geram vidaus rinkos veikimui ir jas būtų geriausia spręsti vidaus lygmeniu, antroji sąlyga turėtų būti taikoma įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinę veiklą. Dalyvavimas tarpvalstybinėje veikloje turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į įmonės vidaus arba užsienio sandorių pobūdį ir į jos nuosavybę, turint omenyje tai, kad subjektai, kurie turto turi tik asmeniniais, ne verslo tikslais, gali ilgą laiką nedalyvauti sandoriuose. Be to, trečioji sąlyga turėtų padėti nustatyti įmones, kurios neturi arba turi nepakankamai nuosavų išteklių pagrindinei valdymo veiklai vykdyti. Šiuo atveju įmonės, neturinčios pakankamai nuosavų išteklių, yra linkusios samdyti trečiųjų šalių administravimo, valdymo, korespondencijos ir teisinės atitikties paslaugų teikėjus arba sudaryti atitinkamus susitarimus su asocijuotosiomis įmonėmis dėl tokių paslaugų teikimo, kad subjektas būtų įsteigtas ir išlaikomas teisiniais ir mokesčių tikslais.
  Vien tik
  tam tikrų papildomų paslaugų, kaip antai vien buhalterinės apskaitos paslaugų, užsakymo, pagrindinę veiklą vykdant pačiai įmonei, nepakaktų, kad įmonė tenkintų šią sąlygą. Nors tokie paslaugų teikėjai galėtų būti reguliuojami kitais, su mokesčiais nesusijusiais tikslais, jų prievolės tokiais kitais tikslais ne visada gali sumažinti riziką, kad jie sudarys sąlygas įsteigti ir išlaikyti įmones, kuriomis piktnaudžiaujama mokesčių vengimo ir slėpimo tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, galimų taisyklių proporcingumą ir veiksmingumą, pageidautina, kad jų taikymo sritis apimtų tik tas įmones, kurioms kyla rizika, kad jų minimalus veiklos pagrindas gali būti nustatytas kaip nepakankamas ir kuriomis gali būti naudojamasi
  siekiant pagrindinio tikslo
  gauti mokestinės naudos. Todėl būtų svarbu nustatyti patekimo į taikymo sritį kriterijų, kurį sudarytų trys kumuliacinės orientacinės sąlygos, kad būtų galima padaryti išvadą, kurioms įmonėms kyla pakankama pirmiau minėta rizika, siekiant pagrįsti, kad joms būtų taikomi duomenų teikimo reikalavimai. Taikant pirmąją sąlygą turėtų būti įmanoma nustatyti įmones, kurios, kaip atrodo, daugiausia vykdo geografiniu požiūriu mobilią ekonominę veiklą, nes nustatyti vietą, kurioje tokia veikla faktiškai vykdoma, paprastai yra sunkiau. Dėl tokios veiklos paprastai susiformuoja reikšmingi pasyviųjų pajamų srautai. Taigi šią sąlygą atitiktų įmonės, kurių pajamas daugiausia sudaro pasyviųjų pajamų srautai. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad subjektai, turintys asmeniniais tikslais naudojamo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, jachtų, lėktuvų, meno
  kūrinių
  ar vien nuosavo kapitalo, gali negauti pajamų ilgesnį laikotarpį, tačiau turėdami tą turtą vis tiek gali gauti didelių mokesčių lengvatų. Kadangi išimtinai vidaus situacijos nekeltų pavojaus geram vidaus rinkos veikimui ir jas būtų geriausia spręsti vidaus lygmeniu, antroji sąlyga turėtų būti taikoma įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinę veiklą. Dalyvavimas tarpvalstybinėje veikloje turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į įmonės vidaus arba užsienio sandorių pobūdį ir į jos nuosavybę, turint omenyje tai, kad subjektai, kurie turto turi tik asmeniniais, ne verslo tikslais, gali ilgą laiką nedalyvauti sandoriuose. Be to, trečioji sąlyga turėtų padėti nustatyti įmones, kurios neturi arba turi nepakankamai nuosavų išteklių pagrindinei valdymo veiklai vykdyti. Šiuo atveju įmonės, neturinčios pakankamai nuosavų išteklių, yra linkusios samdyti trečiųjų šalių administravimo, valdymo, korespondencijos ir teisinės atitikties paslaugų teikėjus arba sudaryti atitinkamus susitarimus su asocijuotosiomis įmonėmis dėl tokių paslaugų teikimo, kad subjektas būtų įsteigtas ir išlaikomas teisiniais ir mokesčių tikslais.
  Vien tik
  tam tikrų papildomų paslaugų, kaip antai vien buhalterinės apskaitos paslaugų, užsakymo, pagrindinę veiklą vykdant pačiai įmonei, nepakaktų, kad įmonė tenkintų šią sąlygą. Nors tokie paslaugų teikėjai galėtų būti reguliuojami kitais, su mokesčiais nesusijusiais tikslais, jų prievolės tokiais kitais tikslais ne visada gali sumažinti riziką, kad jie sudarys sąlygas įsteigti ir išlaikyti įmones, kuriomis piktnaudžiaujama mokesčių vengimo ir slėpimo tikslais;

| (5) | siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, galimų taisyklių proporcingumą ir veiksmingumą, pageidautina, kad jų taikymo sritis apimtų tik tas įmones, kurioms kyla rizika, kad jų minimalus veiklos pagrindas gali būti nustatytas kaip nepakankamas ir kuriomis gali būti naudojamasi
  daugiausia siekiant
  gauti mokestinės naudos. Todėl būtų svarbu nustatyti patekimo į taikymo sritį kriterijų, kurį sudarytų trys kumuliacinės orientacinės sąlygos, kad būtų galima padaryti išvadą, kurioms įmonėms kyla pakankama pirmiau minėta rizika, siekiant pagrįsti, kad joms būtų taikomi duomenų teikimo reikalavimai
  . Tikrinimą, ar jos patenka į taikymo sritį, įmonės turėtų atlikti pačios
  . Taikant pirmąją sąlygą turėtų būti įmanoma nustatyti įmones, kurios, kaip atrodo, daugiausia vykdo geografiniu požiūriu mobilią ekonominę veiklą, nes nustatyti vietą, kurioje tokia veikla faktiškai vykdoma, paprastai yra sunkiau. Dėl tokios veiklos paprastai susiformuoja reikšmingi pasyviųjų pajamų srautai. Taigi šią sąlygą atitiktų įmonės, kurių pajamas daugiausia sudaro pasyviųjų pajamų srautai. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad subjektai, turintys asmeniniais tikslais naudojamo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, jachtų, lėktuvų, meno ar vien nuosavo kapitalo, gali negauti pajamų ilgesnį laikotarpį, tačiau turėdami tą turtą vis tiek gali gauti didelių mokesčių lengvatų. Kadangi išimtinai vidaus situacijos nekeltų pavojaus geram vidaus rinkos veikimui ir jas būtų geriausia spręsti vidaus lygmeniu, antroji sąlyga turėtų būti taikoma įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinę veiklą. Dalyvavimas tarpvalstybinėje veikloje turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į įmonės vidaus arba užsienio sandorių pobūdį ir į jos nuosavybę, turint omenyje tai, kad subjektai, kurie turto turi tik asmeniniais, ne verslo tikslais, gali ilgą laiką nedalyvauti sandoriuose. Be to, trečioji sąlyga turėtų padėti nustatyti įmones, kurios neturi arba turi nepakankamai nuosavų išteklių pagrindinei valdymo veiklai vykdyti. Šiuo atveju įmonės, neturinčios pakankamai nuosavų išteklių, yra linkusios samdyti trečiųjų šalių administravimo, valdymo, korespondencijos ir teisinės atitikties paslaugų teikėjus arba sudaryti atitinkamus susitarimus su asocijuotosiomis įmonėmis dėl tokių paslaugų teikimo, kad subjektas būtų įsteigtas ir išlaikomas teisiniais ir mokesčių tikslais. Tam tikrų papildomų paslaugų, kaip antai vien buhalterinės apskaitos paslaugų, užsakymo, pagrindinę veiklą vykdant pačiai įmonei, nepakaktų, kad įmonė tenkintų šią sąlygą. Nors tokie paslaugų teikėjai galėtų būti reguliuojami kitais, su mokesčiais nesusijusiais tikslais, jų prievolės tokiais kitais tikslais ne visada gali sumažinti riziką, kad jie sudarys sąlygas įsteigti ir išlaikyti įmones, kuriomis piktnaudžiaujama mokesčių vengimo ir slėpimo tikslais; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, galimų taisyklių proporcingumą ir veiksmingumą, pageidautina, kad jų taikymo sritis apimtų tik tas įmones, kurioms kyla rizika, kad jų minimalus veiklos pagrindas gali būti nustatytas kaip nepakankamas ir kuriomis gali būti naudojamasi
  daugiausia siekiant
  gauti mokestinės naudos. Todėl būtų svarbu nustatyti patekimo į taikymo sritį kriterijų, kurį sudarytų trys kumuliacinės orientacinės sąlygos, kad būtų galima padaryti išvadą, kurioms įmonėms kyla pakankama pirmiau minėta rizika, siekiant pagrįsti, kad joms būtų taikomi duomenų teikimo reikalavimai
  . Tikrinimą, ar jos patenka į taikymo sritį, įmonės turėtų atlikti pačios
  . Taikant pirmąją sąlygą turėtų būti įmanoma nustatyti įmones, kurios, kaip atrodo, daugiausia vykdo geografiniu požiūriu mobilią ekonominę veiklą, nes nustatyti vietą, kurioje tokia veikla faktiškai vykdoma, paprastai yra sunkiau. Dėl tokios veiklos paprastai susiformuoja reikšmingi pasyviųjų pajamų srautai. Taigi šią sąlygą atitiktų įmonės, kurių pajamas daugiausia sudaro pasyviųjų pajamų srautai. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad subjektai, turintys asmeniniais tikslais naudojamo turto, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, jachtų, lėktuvų, meno ar vien nuosavo kapitalo, gali negauti pajamų ilgesnį laikotarpį, tačiau turėdami tą turtą vis tiek gali gauti didelių mokesčių lengvatų. Kadangi išimtinai vidaus situacijos nekeltų pavojaus geram vidaus rinkos veikimui ir jas būtų geriausia spręsti vidaus lygmeniu, antroji sąlyga turėtų būti taikoma įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinę veiklą. Dalyvavimas tarpvalstybinėje veikloje turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į įmonės vidaus arba užsienio sandorių pobūdį ir į jos nuosavybę, turint omenyje tai, kad subjektai, kurie turto turi tik asmeniniais, ne verslo tikslais, gali ilgą laiką nedalyvauti sandoriuose. Be to, trečioji sąlyga turėtų padėti nustatyti įmones, kurios neturi arba turi nepakankamai nuosavų išteklių pagrindinei valdymo veiklai vykdyti. Šiuo atveju įmonės, neturinčios pakankamai nuosavų išteklių, yra linkusios samdyti trečiųjų šalių administravimo, valdymo, korespondencijos ir teisinės atitikties paslaugų teikėjus arba sudaryti atitinkamus susitarimus su asocijuotosiomis įmonėmis dėl tokių paslaugų teikimo, kad subjektas būtų įsteigtas ir išlaikomas teisiniais ir mokesčių tikslais. Tam tikrų papildomų paslaugų, kaip antai vien buhalterinės apskaitos paslaugų, užsakymo, pagrindinę veiklą vykdant pačiai įmonei, nepakaktų, kad įmonė tenkintų šią sąlygą. Nors tokie paslaugų teikėjai galėtų būti reguliuojami kitais, su mokesčiais nesusijusiais tikslais, jų prievolės tokiais kitais tikslais ne visada gali sumažinti riziką, kad jie sudarys sąlygas įsteigti ir išlaikyti įmones, kuriomis piktnaudžiaujama mokesčių vengimo ir slėpimo tikslais;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | į numatomų taisyklių taikymo sritį
  būtų
  teisinga neįtraukti įmonių, kurių veikla yra pakankamai skaidri ir todėl nekyla rizikos, kad jos neturės pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Į šios direktyvos taikymo sritį taip pat neturėtų būti įtrauktos įmonės, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar daugiašalėje prekybos sistemoje, taip pat tam tikros finansų įmonės, kurių veikla Sąjungoje tiesiogiai ar netiesiogiai griežtai reguliuojama ir kurioms taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai ir priežiūra. Tikslo gauti mokestinės naudos taip pat tikriausiai nesieks išimtinai kontroliuojančiosios įmonės, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir veiklą vykdanti patronuojamoji įmonė ir jų tikrasis (-ieji) savininkas (-ai). Tai pasakytina ir apie subkontroliuojančiąsias įmones, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir jų akcininkas arba pagrindinė patronuojančioji įmonė. Todėl jos taip pat neturėtų būti įtrauktos į taikymo sritį.
  Įmonės, kurios savo veiklai vykdyti įdarbina pakankamą skaičių asmenų (visą darbo laiką ir išimtinai), taip pat neturėtų būti laikomomis neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo. Nors pagrįstai manoma, kad jos neatitiktų patekimo į taikymo sritį kriterijaus, teisinio tikrumo tikslais turėtų būti aiškiai nustatyta, kad jos neįtraukiamos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

į numatomų taisyklių taikymo sritį
  būtų
  teisinga neįtraukti įmonių, kurių veikla yra pakankamai skaidri ir todėl nekyla rizikos, kad jos neturės pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Į šios direktyvos taikymo sritį taip pat neturėtų būti įtrauktos įmonės, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar daugiašalėje prekybos sistemoje, taip pat tam tikros finansų įmonės, kurių veikla Sąjungoje tiesiogiai ar netiesiogiai griežtai reguliuojama ir kurioms taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai ir priežiūra. Tikslo gauti mokestinės naudos taip pat tikriausiai nesieks išimtinai kontroliuojančiosios įmonės, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir veiklą vykdanti patronuojamoji įmonė ir jų tikrasis (-ieji) savininkas (-ai). Tai pasakytina ir apie subkontroliuojančiąsias įmones, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir jų akcininkas arba pagrindinė patronuojančioji įmonė. Todėl jos taip pat neturėtų būti įtrauktos į taikymo sritį.
  Įmonės, kurios savo veiklai vykdyti įdarbina pakankamą skaičių asmenų (visą darbo laiką ir išimtinai), taip pat neturėtų būti laikomomis neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo. Nors pagrįstai manoma, kad jos neatitiktų patekimo į taikymo sritį kriterijaus, teisinio tikrumo tikslais turėtų būti aiškiai nustatyta, kad jos neįtraukiamos
  ;

| (6) | į numatomų taisyklių taikymo sritį teisinga
  ir proporcinga
  neįtraukti įmonių, kurių veikla yra pakankamai skaidri
  ir kurių mokesčių priežiūra yra pakankamo lygmens
  ir todėl nekyla rizikos, kad jos neturės pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Į šios direktyvos taikymo sritį taip pat neturėtų būti įtrauktos įmonės, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar daugiašalėje prekybos sistemoje, taip pat tam tikros finansų įmonės, kurių veikla Sąjungoje tiesiogiai ar netiesiogiai griežtai reguliuojama ir kurioms taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai ir priežiūra. Tikslo gauti mokestinės naudos taip pat tikriausiai nesieks išimtinai kontroliuojančiosios įmonės, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir veiklą vykdanti patronuojamoji įmonė ir jų tikrasis (-ieji) savininkas (-ai). Tai pasakytina ir apie subkontroliuojančiąsias įmones, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir jų akcininkas arba pagrindinė patronuojančioji įmonė. Todėl jos taip pat neturėtų būti įtrauktos į taikymo sritį.
  Ši išimtis aiškiai taikoma įmonėms, kurios yra reguliuojamos arba kurios kelia nedidelę riziką, kad trūks veiklos pagrindo. Išimtis turėtų būti taikoma kiekvienam subjektui atskirai ir neturėtų būti išplėsta tiek, kad apimtų visą grupę
  ; |
| --- | --- |

(6)

į numatomų taisyklių taikymo sritį teisinga
  ir proporcinga
  neįtraukti įmonių, kurių veikla yra pakankamai skaidri
  ir kurių mokesčių priežiūra yra pakankamo lygmens
  ir todėl nekyla rizikos, kad jos neturės pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Į šios direktyvos taikymo sritį taip pat neturėtų būti įtrauktos įmonės, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar daugiašalėje prekybos sistemoje, taip pat tam tikros finansų įmonės, kurių veikla Sąjungoje tiesiogiai ar netiesiogiai griežtai reguliuojama ir kurioms taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai ir priežiūra. Tikslo gauti mokestinės naudos taip pat tikriausiai nesieks išimtinai kontroliuojančiosios įmonės, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir veiklą vykdanti patronuojamoji įmonė ir jų tikrasis (-ieji) savininkas (-ai). Tai pasakytina ir apie subkontroliuojančiąsias įmones, kurios yra toje pačioje jurisdikcijoje, kaip ir jų akcininkas arba pagrindinė patronuojančioji įmonė. Todėl jos taip pat neturėtų būti įtrauktos į taikymo sritį.
  Ši išimtis aiškiai taikoma įmonėms, kurios yra reguliuojamos arba kurios kelia nedidelę riziką, kad trūks veiklos pagrindo. Išimtis turėtų būti taikoma kiekvienam subjektui atskirai ir neturėtų būti išplėsta tiek, kad apimtų visą grupę
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant palengvinti šios direktyvos įgyvendinimą, įmonės, kurioms kyla rizika būti pripažintomis neturinčiomis veiklos pagrindo ir būti naudojamomis siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, savo metinėje mokesčių deklaracijoje turėtų deklaruoti, kad jos turi minimalius išteklius,
  pavyzdžiui,
  darbuotojus ir patalpas rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybėje narėje, ir tokiu atveju pateikti patvirtinamuosius dokumentus. Nors pripažįstama, kad skirtingų rūšių veiklai gali prireikti skirtingų lygių ar rūšių išteklių, bendro minimalaus išteklių lygio būtų tikimasi bet kokiomis aplinkybėmis. Šiuo vertinimu turėtų būti siekiama tik nustatyti įmonių veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir neturėtų būti keliamas klausimas dėl patikos ar bendrovių paslaugų teikėjų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/849 (12), vaidmens nustatant pinigų plovimą, pirminius nusikaltimus ir teroristų finansavimą. Priešingai, minimalaus išteklių lygio nebuvimas gali būti laikomas veiklos pagrindo nebuvimo požymiu, kai įmonei jau kyla rizika, kad ji bus pripažinta neturinčia veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Siekiant užtikrinti suderinamumą su atitinkamais tarptautiniais standartais, bendras minimalus lygis turėtų būti grindžiamas galiojančiais Sąjungos ir tarptautiniais esminės ekonominės veiklos standartais, taikomais taikant lengvatinius mokesčių režimus arba netaikant pelno mokesčio (13), kaip nustatyta Žalingos mokesčių praktikos forume. Būtina numatyti, kad kartu su mokesčių deklaracija būtų pateikti patvirtinamieji dokumentai, pagrindžiantys įmonės pareiškimą, kad ji turi minimalius išteklius. Tai taip pat būtina siekiant suteikti galimybę administratoriui susidaryti nuomonę, pagrįstą įmonės faktais ir aplinkybėmis, ir nuspręsti, ar pradėti audito procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant palengvinti šios direktyvos įgyvendinimą, įmonės, kurioms kyla rizika būti pripažintomis neturinčiomis veiklos pagrindo ir būti naudojamomis siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, savo metinėje mokesčių deklaracijoje turėtų deklaruoti, kad jos turi minimalius išteklius,
  pavyzdžiui,
  darbuotojus ir patalpas rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybėje narėje, ir tokiu atveju pateikti patvirtinamuosius dokumentus. Nors pripažįstama, kad skirtingų rūšių veiklai gali prireikti skirtingų lygių ar rūšių išteklių, bendro minimalaus išteklių lygio būtų tikimasi bet kokiomis aplinkybėmis. Šiuo vertinimu turėtų būti siekiama tik nustatyti įmonių veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir neturėtų būti keliamas klausimas dėl patikos ar bendrovių paslaugų teikėjų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/849 (12), vaidmens nustatant pinigų plovimą, pirminius nusikaltimus ir teroristų finansavimą. Priešingai, minimalaus išteklių lygio nebuvimas gali būti laikomas veiklos pagrindo nebuvimo požymiu, kai įmonei jau kyla rizika, kad ji bus pripažinta neturinčia veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Siekiant užtikrinti suderinamumą su atitinkamais tarptautiniais standartais, bendras minimalus lygis turėtų būti grindžiamas galiojančiais Sąjungos ir tarptautiniais esminės ekonominės veiklos standartais, taikomais taikant lengvatinius mokesčių režimus arba netaikant pelno mokesčio (13), kaip nustatyta Žalingos mokesčių praktikos forume. Būtina numatyti, kad kartu su mokesčių deklaracija būtų pateikti patvirtinamieji dokumentai, pagrindžiantys įmonės pareiškimą, kad ji turi minimalius išteklius. Tai taip pat būtina siekiant suteikti galimybę administratoriui susidaryti nuomonę, pagrįstą įmonės faktais ir aplinkybėmis, ir nuspręsti, ar pradėti audito procedūrą;

| (8) | siekiant palengvinti šios direktyvos įgyvendinimą, įmonės, kurioms
  taikoma ši direktyva ir kurioms
  kyla rizika būti pripažintomis neturinčiomis veiklos pagrindo ir būti naudojamomis siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, savo metinėje mokesčių deklaracijoje turėtų deklaruoti, kad jos turi minimalius išteklius,
  visų pirma
  darbuotojus ir patalpas rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybėje narėje, ir tokiu atveju pateikti patvirtinamuosius dokumentus
  . Reikalavimas, susijęs su patalpomis valstybėje narėje, turi būti taikomas atsižvelgiant į didėjančią nuotolinio darbo plėtrą, dėl kurios teisėtai veikiančios įmonės mažina savo patalpų dydį ir atsisako išimtinai veiklai naudojamų patalpų
  . Nors pripažįstama, kad skirtingų rūšių veiklai gali prireikti skirtingų lygių ar rūšių išteklių, bendro minimalaus išteklių lygio būtų tikimasi bet kokiomis aplinkybėmis. Šiuo vertinimu turėtų būti siekiama tik nustatyti įmonių veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir neturėtų būti keliamas klausimas dėl patikos ar bendrovių paslaugų teikėjų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/849 (12), vaidmens nustatant pinigų plovimą, pirminius nusikaltimus ir teroristų finansavimą. Priešingai, minimalaus išteklių lygio nebuvimas gali būti laikomas veiklos pagrindo nebuvimo požymiu, kai įmonei jau kyla rizika, kad ji bus pripažinta neturinčia veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Siekiant užtikrinti suderinamumą su atitinkamais tarptautiniais standartais, bendras minimalus lygis turėtų būti grindžiamas galiojančiais Sąjungos ir tarptautiniais esminės ekonominės veiklos standartais, taikomais taikant lengvatinius mokesčių režimus arba netaikant pelno mokesčio (13), kaip nustatyta Žalingos mokesčių praktikos forume. Būtina numatyti, kad kartu su mokesčių deklaracija būtų pateikti patvirtinamieji dokumentai, pagrindžiantys įmonės pareiškimą, kad ji turi minimalius išteklius. Tai taip pat būtina siekiant suteikti galimybę administratoriui susidaryti nuomonę, pagrįstą įmonės faktais ir aplinkybėmis, ir nuspręsti, ar pradėti audito procedūrą; |
| --- | --- |

(8)

siekiant palengvinti šios direktyvos įgyvendinimą, įmonės, kurioms
  taikoma ši direktyva ir kurioms
  kyla rizika būti pripažintomis neturinčiomis veiklos pagrindo ir būti naudojamomis siekiant pagrindinio tikslo gauti mokestinės naudos, savo metinėje mokesčių deklaracijoje turėtų deklaruoti, kad jos turi minimalius išteklius,
  visų pirma
  darbuotojus ir patalpas rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybėje narėje, ir tokiu atveju pateikti patvirtinamuosius dokumentus
  . Reikalavimas, susijęs su patalpomis valstybėje narėje, turi būti taikomas atsižvelgiant į didėjančią nuotolinio darbo plėtrą, dėl kurios teisėtai veikiančios įmonės mažina savo patalpų dydį ir atsisako išimtinai veiklai naudojamų patalpų
  . Nors pripažįstama, kad skirtingų rūšių veiklai gali prireikti skirtingų lygių ar rūšių išteklių, bendro minimalaus išteklių lygio būtų tikimasi bet kokiomis aplinkybėmis. Šiuo vertinimu turėtų būti siekiama tik nustatyti įmonių veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir neturėtų būti keliamas klausimas dėl patikos ar bendrovių paslaugų teikėjų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/849 (12), vaidmens nustatant pinigų plovimą, pirminius nusikaltimus ir teroristų finansavimą. Priešingai, minimalaus išteklių lygio nebuvimas gali būti laikomas veiklos pagrindo nebuvimo požymiu, kai įmonei jau kyla rizika, kad ji bus pripažinta neturinčia veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Siekiant užtikrinti suderinamumą su atitinkamais tarptautiniais standartais, bendras minimalus lygis turėtų būti grindžiamas galiojančiais Sąjungos ir tarptautiniais esminės ekonominės veiklos standartais, taikomais taikant lengvatinius mokesčių režimus arba netaikant pelno mokesčio (13), kaip nustatyta Žalingos mokesčių praktikos forume. Būtina numatyti, kad kartu su mokesčių deklaracija būtų pateikti patvirtinamieji dokumentai, pagrindžiantys įmonės pareiškimą, kad ji turi minimalius išteklius. Tai taip pat būtina siekiant suteikti galimybę administratoriui susidaryti nuomonę, pagrįstą įmonės faktais ir aplinkybėmis, ir nuspręsti, ar pradėti audito procedūrą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą, būtina nustatyti bendras taisykles dėl įmonių pareiškimų turinio. Turėtų būti daroma prielaida, kad įmonės, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir kurioms dėl to taikomi duomenų teikimo reikalavimai, neturi pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais, jei jos taip pat pareiškia neturinčios vieno ar daugiau elementų, kurie bendrai sudaro minimalų veiklos pagrindą, arba nepateikia reikiamų patvirtinamųjų dokumentų. Įmonės, pareiškiančios, kad turi visus minimalaus veiklos pagrindo elementus, ir pateikiančios reikiamus patvirtinamuosius dokumentus, turėtų būti laikomos turinčiomis minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir joms neturėtų būti nustatyta jokių papildomų įpareigojimų ir pasekmių pagal šią direktyvą. Tačiau tai neturėtų daryti poveikio jokiai taikytinai teisei ir administratoriaus teisei atlikti auditą, be kita ko, remiantis patvirtinamaisiais dokumentais, ir
  galbūt padaryti kitokią išvadą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą, būtina nustatyti bendras taisykles dėl įmonių pareiškimų turinio. Turėtų būti daroma prielaida, kad įmonės, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir kurioms dėl to taikomi duomenų teikimo reikalavimai, neturi pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais, jei jos taip pat pareiškia neturinčios vieno ar daugiau elementų, kurie bendrai sudaro minimalų veiklos pagrindą, arba nepateikia reikiamų patvirtinamųjų dokumentų. Įmonės, pareiškiančios, kad turi visus minimalaus veiklos pagrindo elementus, ir pateikiančios reikiamus patvirtinamuosius dokumentus, turėtų būti laikomos turinčiomis minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir joms neturėtų būti nustatyta jokių papildomų įpareigojimų ir pasekmių pagal šią direktyvą. Tačiau tai neturėtų daryti poveikio jokiai taikytinai teisei ir administratoriaus teisei atlikti auditą, be kita ko, remiantis patvirtinamaisiais dokumentais, ir
  galbūt padaryti kitokią išvadą
  ;

| (9) | siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą
  ir stabilumą
  , būtina nustatyti bendras taisykles dėl įmonių pareiškimų turinio. Turėtų būti daroma prielaida, kad įmonės, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir kurioms dėl to taikomi duomenų teikimo reikalavimai, neturi pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais, jei jos taip pat pareiškia neturinčios vieno ar daugiau elementų, kurie bendrai sudaro minimalų veiklos pagrindą, arba nepateikia reikiamų patvirtinamųjų dokumentų. Įmonės, pareiškiančios, kad turi visus minimalaus veiklos pagrindo elementus, ir pateikiančios reikiamus patvirtinamuosius dokumentus, turėtų būti laikomos turinčiomis minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir joms neturėtų būti nustatyta jokių papildomų įpareigojimų ir pasekmių pagal šią direktyvą. Tačiau tai neturėtų daryti poveikio jokiai taikytinai teisei ir administratoriaus teisei atlikti auditą, be kita ko, remiantis patvirtinamaisiais dokumentais
  . Kad valstybės narės galėtų veiksmingai paskirstyti savo mokesčių administratorių išteklius, jos turėtų galėti nustatyti laikotarpį, kurį bus daroma prielaida, kad įmonės veiklos pagrindas yra minimalus, jeigu įmonės faktinės ir teisinės aplinkybės per tą laikotarpį nepasikeičia
  ; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą
  ir stabilumą
  , būtina nustatyti bendras taisykles dėl įmonių pareiškimų turinio. Turėtų būti daroma prielaida, kad įmonės, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir kurioms dėl to taikomi duomenų teikimo reikalavimai, neturi pakankamo veiklos pagrindo mokesčių tikslais, jei jos taip pat pareiškia neturinčios vieno ar daugiau elementų, kurie bendrai sudaro minimalų veiklos pagrindą, arba nepateikia reikiamų patvirtinamųjų dokumentų. Įmonės, pareiškiančios, kad turi visus minimalaus veiklos pagrindo elementus, ir pateikiančios reikiamus patvirtinamuosius dokumentus, turėtų būti laikomos turinčiomis minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais ir joms neturėtų būti nustatyta jokių papildomų įpareigojimų ir pasekmių pagal šią direktyvą. Tačiau tai neturėtų daryti poveikio jokiai taikytinai teisei ir administratoriaus teisei atlikti auditą, be kita ko, remiantis patvirtinamaisiais dokumentais
  . Kad valstybės narės galėtų veiksmingai paskirstyti savo mokesčių administratorių išteklius, jos turėtų galėti nustatyti laikotarpį, kurį bus daroma prielaida, kad įmonės veiklos pagrindas yra minimalus, jeigu įmonės faktinės ir teisinės aplinkybės per tą laikotarpį nepasikeičia
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | pripažįstama, kad tai
  , ar įmonė iš tikrųjų vykdo ekonominę veiklą mokesčių tikslais, ar daugiausia yra naudojama mokesčių vengimo ar slėpimo tikslais, galiausiai priklauso nuo faktų ir aplinkybių. Tuo požiūriu kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti įvertinama kiekviena konkreti įmonė. Todėl įmonės, kurios laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais, turėtų turėti teisę įrodyti priešingai, įskaitant įrodymą, kad jos iš esmės nėra naudojamos mokesčių tikslais, ir paneigti tokią prielaidą. Įvykdžiusios savo duomenų teikimo prievoles pagal šią direktyvą, jos turėtų pateikti
  papildomą
  informaciją valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriui. Nors jos gali pateikti bet kokią papildomą informaciją, kuri, jų nuomone, yra tinkama, būtina nustatyti bendrus reikalavimus dėl to, kas gali būti laikoma tinkamais papildomais įrodymais, kurių turėtų būti reikalaujama visais atvejais. Tais atvejais, kai valstybė narė, remdamasi tokiais papildomais įrodymais, mano, kad įmonė patenkinamai paneigė prielaidą dėl veiklos pagrindo nebuvimo, ji turėtų turėti galimybę priimti sprendimą patvirtinti, kad įmonė turi minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais pagal šią direktyvą. Toks sprendimas gali galioti tol, kol nepasikeičia įmonės faktinės ir teisinės aplinkybės ir ne ilgiau kaip
  6
  metus nuo sprendimo priėmimo. Tai leis apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kurie, kaip įrodyta, nėra susiję su priedangos įmonėmis pagal šią direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

pripažįstama, kad tai
  , ar įmonė iš tikrųjų vykdo ekonominę veiklą mokesčių tikslais, ar daugiausia yra naudojama mokesčių vengimo ar slėpimo tikslais, galiausiai priklauso nuo faktų ir aplinkybių. Tuo požiūriu kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti įvertinama kiekviena konkreti įmonė. Todėl įmonės, kurios laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais, turėtų turėti teisę įrodyti priešingai, įskaitant įrodymą, kad jos iš esmės nėra naudojamos mokesčių tikslais, ir paneigti tokią prielaidą. Įvykdžiusios savo duomenų teikimo prievoles pagal šią direktyvą, jos turėtų pateikti
  papildomą
  informaciją valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriui. Nors jos gali pateikti bet kokią papildomą informaciją, kuri, jų nuomone, yra tinkama, būtina nustatyti bendrus reikalavimus dėl to, kas gali būti laikoma tinkamais papildomais įrodymais, kurių turėtų būti reikalaujama visais atvejais. Tais atvejais, kai valstybė narė, remdamasi tokiais papildomais įrodymais, mano, kad įmonė patenkinamai paneigė prielaidą dėl veiklos pagrindo nebuvimo, ji turėtų turėti galimybę priimti sprendimą patvirtinti, kad įmonė turi minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais pagal šią direktyvą. Toks sprendimas gali galioti tol, kol nepasikeičia įmonės faktinės ir teisinės aplinkybės ir ne ilgiau kaip
  6
  metus nuo sprendimo priėmimo. Tai leis apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kurie, kaip įrodyta, nėra susiję su priedangos įmonėmis pagal šią direktyvą;

| (10) | vertinimas
  , ar įmonė iš tikrųjų vykdo ekonominę veiklą mokesčių tikslais, ar daugiausia yra naudojama mokesčių vengimo ar slėpimo tikslais, galiausiai priklauso nuo faktų ir aplinkybių. Tuo požiūriu kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti įvertinama kiekviena konkreti įmonė. Todėl įmonės, kurios laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais, turėtų turėti teisę įrodyti priešingai, įskaitant įrodymą, kad jos iš esmės nėra naudojamos mokesčių tikslais, ir paneigti tokią prielaidą. Įvykdžiusios savo duomenų teikimo prievoles pagal šią direktyvą, jos turėtų pateikti
  reikalingą
  informaciją valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriui. Nors jos gali pateikti bet kokią papildomą informaciją, kuri, jų nuomone, yra tinkama, būtina nustatyti bendrus reikalavimus dėl to, kas gali būti laikoma tinkamais papildomais įrodymais, kurių turėtų būti reikalaujama visais atvejais. Tais atvejais, kai valstybė narė, remdamasi tokiais papildomais įrodymais, mano, kad įmonė patenkinamai paneigė prielaidą dėl veiklos pagrindo nebuvimo, ji turėtų turėti galimybę priimti sprendimą patvirtinti, kad įmonė turi minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais pagal šią direktyvą. Toks sprendimas gali galioti tol, kol nepasikeičia įmonės faktinės ir teisinės aplinkybės ir ne ilgiau kaip
  5
  metus nuo sprendimo priėmimo. Tai leis apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kurie, kaip įrodyta, nėra susiję su priedangos įmonėmis pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

(10)

vertinimas
  , ar įmonė iš tikrųjų vykdo ekonominę veiklą mokesčių tikslais, ar daugiausia yra naudojama mokesčių vengimo ar slėpimo tikslais, galiausiai priklauso nuo faktų ir aplinkybių. Tuo požiūriu kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti įvertinama kiekviena konkreti įmonė. Todėl įmonės, kurios laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais, turėtų turėti teisę įrodyti priešingai, įskaitant įrodymą, kad jos iš esmės nėra naudojamos mokesčių tikslais, ir paneigti tokią prielaidą. Įvykdžiusios savo duomenų teikimo prievoles pagal šią direktyvą, jos turėtų pateikti
  reikalingą
  informaciją valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriui. Nors jos gali pateikti bet kokią papildomą informaciją, kuri, jų nuomone, yra tinkama, būtina nustatyti bendrus reikalavimus dėl to, kas gali būti laikoma tinkamais papildomais įrodymais, kurių turėtų būti reikalaujama visais atvejais. Tais atvejais, kai valstybė narė, remdamasi tokiais papildomais įrodymais, mano, kad įmonė patenkinamai paneigė prielaidą dėl veiklos pagrindo nebuvimo, ji turėtų turėti galimybę priimti sprendimą patvirtinti, kad įmonė turi minimalų veiklos pagrindą mokesčių tikslais pagal šią direktyvą. Toks sprendimas gali galioti tol, kol nepasikeičia įmonės faktinės ir teisinės aplinkybės ir ne ilgiau kaip
  5
  metus nuo sprendimo priėmimo. Tai leis apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kurie, kaip įrodyta, nėra susiję su priedangos įmonėmis pagal šią direktyvą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | kadangi šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią mokesčių vengimui ir slėpimui
  , kurie gali klestėti
  dėl įmonių, neturinčių minimalaus veiklos pagrindo, veiksmų, taip pat siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą bei pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, labai svarbu numatyti galimybę taikyti išimtis įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų, bet kurių pasitelkimas nedaro faktinio naudingo poveikio bendrai įmonės grupės ar tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) mokesčių mokėtojo padėčiai. Todėl tokios įmonės turėtų turėti teisę prašyti valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriaus priimti sprendimą, kuriuo jos būtų visiškai ir iš anksto atleistos nuo siūlomų taisyklių laikymosi. Tokia išimtis taip pat turėtų būti taikoma ribotą laiką, kad administratorius galėtų reguliariai tikrinti, ar tebegalioja faktinės ir teisinės aplinkybės, kuriomis grindžiamas sprendimas taikyti išimtį. Tuo pat metu, jei toks sprendimas būtų pratęstas, būtų galima apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kuriems direktyva neturėtų būti taikoma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

kadangi šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią mokesčių vengimui ir slėpimui
  , kurie gali klestėti
  dėl įmonių, neturinčių minimalaus veiklos pagrindo, veiksmų, taip pat siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą bei pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, labai svarbu numatyti galimybę taikyti išimtis įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų, bet kurių pasitelkimas nedaro faktinio naudingo poveikio bendrai įmonės grupės ar tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) mokesčių mokėtojo padėčiai. Todėl tokios įmonės turėtų turėti teisę prašyti valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriaus priimti sprendimą, kuriuo jos būtų visiškai ir iš anksto atleistos nuo siūlomų taisyklių laikymosi. Tokia išimtis taip pat turėtų būti taikoma ribotą laiką, kad administratorius galėtų reguliariai tikrinti, ar tebegalioja faktinės ir teisinės aplinkybės, kuriomis grindžiamas sprendimas taikyti išimtį. Tuo pat metu, jei toks sprendimas būtų pratęstas, būtų galima apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kuriems direktyva neturėtų būti taikoma;

| (11) | kadangi šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią mokesčių vengimui ir slėpimui dėl įmonių, neturinčių minimalaus veiklos pagrindo, veiksmų, taip pat siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą bei pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, labai svarbu numatyti galimybę taikyti išimtis įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų, bet kurių pasitelkimas nedaro faktinio naudingo poveikio bendrai įmonės grupės ar tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) mokesčių mokėtojo padėčiai. Todėl tokios įmonės turėtų turėti teisę prašyti valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriaus priimti sprendimą, kuriuo jos būtų visiškai ir iš anksto atleistos nuo siūlomų taisyklių laikymosi
  , nereikalaujant iš įmonės, kad ji tenkintų veiklos pagrindo kriterijų, jei ji gali įrodyti, kad atitinkamas subjektas negauna mokesčių lengvatų
  . Tokia išimtis taip pat turėtų būti taikoma ribotą laiką, kad administratorius galėtų reguliariai tikrinti, ar tebegalioja faktinės ir teisinės aplinkybės, kuriomis grindžiamas sprendimas taikyti išimtį. Tuo pat metu, jei toks sprendimas būtų pratęstas, būtų galima apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kuriems direktyva neturėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

(11)

kadangi šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią mokesčių vengimui ir slėpimui dėl įmonių, neturinčių minimalaus veiklos pagrindo, veiksmų, taip pat siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą bei pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, labai svarbu numatyti galimybę taikyti išimtis įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų, bet kurių pasitelkimas nedaro faktinio naudingo poveikio bendrai įmonės grupės ar tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) mokesčių mokėtojo padėčiai. Todėl tokios įmonės turėtų turėti teisę prašyti valstybės narės, kurioje jos reziduoja mokesčių tikslais, administratoriaus priimti sprendimą, kuriuo jos būtų visiškai ir iš anksto atleistos nuo siūlomų taisyklių laikymosi
  , nereikalaujant iš įmonės, kad ji tenkintų veiklos pagrindo kriterijų, jei ji gali įrodyti, kad atitinkamas subjektas negauna mokesčių lengvatų
  . Tokia išimtis taip pat turėtų būti taikoma ribotą laiką, kad administratorius galėtų reguliariai tikrinti, ar tebegalioja faktinės ir teisinės aplinkybės, kuriomis grindžiamas sprendimas taikyti išimtį. Tuo pat metu, jei toks sprendimas būtų pratęstas, būtų galima apriboti išteklius, skiriamus nagrinėti atvejams, kuriems direktyva neturėtų būti taikoma;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant užtikrinti siūlomos sistemos veiksmingumą, būtina nustatyti atitinkamas mokestines pasekmes įmonėms, kurios neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir, kaip manoma, neturi veiklos pagrindo mokesčių tikslais, nors, be to, nepateikė priešingų įrodymų arba įrodymų, kad jos nesiekia tikslo gauti mokestinės naudos, neturėtų būti leidžiama naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas dvigubo pajamų ir, kai taikoma, kapitalo apmokestinimo panaikinimas ir kurių šalis yra jų rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybė narė, nuostatomis ir bet kokiais kitais panašaus tikslo ar poveikio susitarimais, įskaitant tarptautinių investicijų skatinimo ir apsaugos susitarimų nuostatas. Tokioms įmonėms neturėtų būti leidžiama naudotis Tarybos direktyvoje 2011/96/E (14) ir Tarybos direktyvoje 2003/49/EB (15) nustatytomis lengvatomis. Tuo tikslu toms įmonėms neturėtų būti suteikiama teisė gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, jeigu ji reikalinga toms lengvatoms gauti. Todėl valstybė narė, kurioje įmonė yra rezidentė mokesčių tikslais, turėtų atsisakyti išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą
  . Ta valstybė narė taip pat turėtų turėti galimybę išduoti tokią pažymą su įspėjimu,
  nurodydama,
  kad įmonė neturėtų jos naudoti pirmiau minėtoms mokesčių lengvatoms gauti
  . Atsisakymas išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą
  arba specialios rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymos išdavimas
  neturėtų reikšti, kad netaikomos įmonės rezidavimo valstybės narės nacionalinės taisyklės, susijusios su rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir su ja susijusiomis atitinkamomis prievolėmis. Tai veikiau paskatintų pranešti kitoms valstybėms narėms ir trečiosioms šalims, kad su šia įmone susijusiems sandoriams neturėtų būti taikomas joks atleidimas ar grąžinimas pagal jokią sutartį su įmonės rezidavimo valstybe nare ar Sąjungos direktyvas, jei taikoma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant užtikrinti siūlomos sistemos veiksmingumą, būtina nustatyti atitinkamas mokestines pasekmes įmonėms, kurios neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir, kaip manoma, neturi veiklos pagrindo mokesčių tikslais, nors, be to, nepateikė priešingų įrodymų arba įrodymų, kad jos nesiekia tikslo gauti mokestinės naudos, neturėtų būti leidžiama naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas dvigubo pajamų ir, kai taikoma, kapitalo apmokestinimo panaikinimas ir kurių šalis yra jų rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybė narė, nuostatomis ir bet kokiais kitais panašaus tikslo ar poveikio susitarimais, įskaitant tarptautinių investicijų skatinimo ir apsaugos susitarimų nuostatas. Tokioms įmonėms neturėtų būti leidžiama naudotis Tarybos direktyvoje 2011/96/E (14) ir Tarybos direktyvoje 2003/49/EB (15) nustatytomis lengvatomis. Tuo tikslu toms įmonėms neturėtų būti suteikiama teisė gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, jeigu ji reikalinga toms lengvatoms gauti. Todėl valstybė narė, kurioje įmonė yra rezidentė mokesčių tikslais, turėtų atsisakyti išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą
  . Ta valstybė narė taip pat turėtų turėti galimybę išduoti tokią pažymą su įspėjimu,
  nurodydama,
  kad įmonė neturėtų jos naudoti pirmiau minėtoms mokesčių lengvatoms gauti
  . Atsisakymas išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą
  arba specialios rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymos išdavimas
  neturėtų reikšti, kad netaikomos įmonės rezidavimo valstybės narės nacionalinės taisyklės, susijusios su rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir su ja susijusiomis atitinkamomis prievolėmis. Tai veikiau paskatintų pranešti kitoms valstybėms narėms ir trečiosioms šalims, kad su šia įmone susijusiems sandoriams neturėtų būti taikomas joks atleidimas ar grąžinimas pagal jokią sutartį su įmonės rezidavimo valstybe nare ar Sąjungos direktyvas, jei taikoma;

| (13) | siekiant užtikrinti siūlomos sistemos veiksmingumą, būtina nustatyti atitinkamas mokestines pasekmes įmonėms, kurios neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir, kaip manoma, neturi veiklos pagrindo mokesčių tikslais, nors, be to, nepateikė priešingų įrodymų arba įrodymų, kad jos nesiekia tikslo gauti mokestinės naudos, neturėtų būti leidžiama naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas dvigubo pajamų ir, kai taikoma, kapitalo apmokestinimo panaikinimas ir kurių šalis yra jų rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybė narė, nuostatomis ir bet kokiais kitais panašaus tikslo ar poveikio susitarimais, įskaitant tarptautinių investicijų skatinimo ir apsaugos susitarimų nuostatas. Tokioms įmonėms neturėtų būti leidžiama naudotis Tarybos direktyvoje 2011/96/ES (14) ir Tarybos direktyvoje 2003/49/EB (15) nustatytomis lengvatomis. Tuo tikslu toms įmonėms neturėtų būti suteikiama teisė gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, jeigu ji reikalinga toms lengvatoms gauti. Todėl valstybė narė, kurioje įmonė yra rezidentė mokesčių tikslais, turėtų atsisakyti išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą
  ir pateikti paaiškinimą
  nurodydama,
  kokiu pagrindu sprendimas buvo priimtas
  . Atsisakymas išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą neturėtų reikšti, kad netaikomos įmonės rezidavimo valstybės narės nacionalinės taisyklės, susijusios su rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir su ja susijusiomis atitinkamomis prievolėmis. Tai veikiau paskatintų pranešti kitoms valstybėms narėms ir trečiosioms šalims, kad su šia įmone susijusiems sandoriams neturėtų būti taikomas joks atleidimas ar grąžinimas pagal jokią sutartį su įmonės rezidavimo valstybe nare ar Sąjungos direktyvas, jei taikoma; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti siūlomos sistemos veiksmingumą, būtina nustatyti atitinkamas mokestines pasekmes įmonėms, kurios neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais. Įmonėms, kurios atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijų ir, kaip manoma, neturi veiklos pagrindo mokesčių tikslais, nors, be to, nepateikė priešingų įrodymų arba įrodymų, kad jos nesiekia tikslo gauti mokestinės naudos, neturėtų būti leidžiama naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas dvigubo pajamų ir, kai taikoma, kapitalo apmokestinimo panaikinimas ir kurių šalis yra jų rezidavimo vietos mokesčių tikslais valstybė narė, nuostatomis ir bet kokiais kitais panašaus tikslo ar poveikio susitarimais, įskaitant tarptautinių investicijų skatinimo ir apsaugos susitarimų nuostatas. Tokioms įmonėms neturėtų būti leidžiama naudotis Tarybos direktyvoje 2011/96/ES (14) ir Tarybos direktyvoje 2003/49/EB (15) nustatytomis lengvatomis. Tuo tikslu toms įmonėms neturėtų būti suteikiama teisė gauti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, jeigu ji reikalinga toms lengvatoms gauti. Todėl valstybė narė, kurioje įmonė yra rezidentė mokesčių tikslais, turėtų atsisakyti išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą
  ir pateikti paaiškinimą
  nurodydama,
  kokiu pagrindu sprendimas buvo priimtas
  . Atsisakymas išduoti rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą neturėtų reikšti, kad netaikomos įmonės rezidavimo valstybės narės nacionalinės taisyklės, susijusios su rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir su ja susijusiomis atitinkamomis prievolėmis. Tai veikiau paskatintų pranešti kitoms valstybėms narėms ir trečiosioms šalims, kad su šia įmone susijusiems sandoriams neturėtų būti taikomas joks atleidimas ar grąžinimas pagal jokią sutartį su įmonės rezidavimo valstybe nare ar Sąjungos direktyvas, jei taikoma;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tos mokestinės pasekmės būtų nuosekliai apibrėžtos atsižvelgiant į esamus dvišalius mokesčių susitarimus, sudarytus tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tos mokestinės pasekmės būtų nuosekliai apibrėžtos atsižvelgiant į esamus dvišalius mokesčių susitarimus, sudarytus tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | todėl Direktyva
  2011/16/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

todėl Direktyva
  2011/16/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (15) | atsižvelgiant į tai, kad Direktyvoje
  2011/16/ES
  dėl administracinio bendradarbiavimo nustatytos valstybių narių bendradarbiavimo, susijusio su keitimusi informacija tarp valstybių narių mokesčių administratorių, visų pirma automatinio keitimosi informacija mokesčių tikslais, taisyklės ir procedūros, ši direktyva
  turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista
  , kad valstybės narės galėtų automatiškai keistis informacija, gaunama pagal šią direktyvą
  ; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į tai, kad Direktyvoje
  2011/16/ES
  dėl administracinio bendradarbiavimo nustatytos valstybių narių bendradarbiavimo, susijusio su keitimusi informacija tarp valstybių narių mokesčių administratorių, visų pirma automatinio keitimosi informacija mokesčių tikslais, taisyklės ir procedūros, ši direktyva
  turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista
  , kad valstybės narės galėtų automatiškai keistis informacija, gaunama pagal šią direktyvą
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant padidinti veiksmingumą, valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už nacionalinių taisyklių, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, pažeidimą. Tokios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą ir minimalų koordinavimo lygį visose valstybėse narėse, būtina nustatyti minimalią piniginę baudą, be kita ko, atsižvelgiant į kiekvienos konkrečios įmonės padėtį. Numatomos taisyklės grindžiamos pačių įmonių atliekamu vertinimu, ar jos atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijus. Siekiant, kad nuostatos būtų veiksmingos ir skatintų tinkamai laikytis taisyklių visoje Sąjungoje, taip pat atsižvelgiant į tai, kad vienoje valstybėje narėje įsteigta priedangos įmonė gali būti naudojama kitos valstybės narės mokesčių bazei ardyti, svarbu, kad bet kuri valstybė narė turėtų teisę prašyti kitos valstybės narės atlikti įmonių, kurioms kyla rizika neatitikti šioje direktyvoje apibrėžtų minimalaus veiklos pagrindo reikalavimų, mokesčių auditą.
  Todėl, siekiant padidinti veiksmingumą, labai svarbu, kad valstybė narė, į kurią kreipiamasi, būtų įpareigota atlikti tokį auditą ir dalytis informacija apie jo rezultatus, net jei priedangos subjektas nenustatomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

siekiant padidinti veiksmingumą, valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už nacionalinių taisyklių, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, pažeidimą. Tokios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą ir minimalų koordinavimo lygį visose valstybėse narėse, būtina nustatyti minimalią piniginę baudą, be kita ko, atsižvelgiant į kiekvienos konkrečios įmonės padėtį. Numatomos taisyklės grindžiamos pačių įmonių atliekamu vertinimu, ar jos atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijus. Siekiant, kad nuostatos būtų veiksmingos ir skatintų tinkamai laikytis taisyklių visoje Sąjungoje, taip pat atsižvelgiant į tai, kad vienoje valstybėje narėje įsteigta priedangos įmonė gali būti naudojama kitos valstybės narės mokesčių bazei ardyti, svarbu, kad bet kuri valstybė narė turėtų teisę prašyti kitos valstybės narės atlikti įmonių, kurioms kyla rizika neatitikti šioje direktyvoje apibrėžtų minimalaus veiklos pagrindo reikalavimų, mokesčių auditą.
  Todėl, siekiant padidinti veiksmingumą, labai svarbu, kad valstybė narė, į kurią kreipiamasi, būtų įpareigota atlikti tokį auditą ir dalytis informacija apie jo rezultatus, net jei priedangos subjektas nenustatomas;

| (16) | siekiant padidinti veiksmingumą, valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už nacionalinių taisyklių, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, pažeidimą. Tokios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą ir minimalų koordinavimo lygį visose valstybėse narėse, būtina nustatyti minimalią piniginę baudą, be kita ko, atsižvelgiant į kiekvienos konkrečios įmonės padėtį. Numatomos taisyklės grindžiamos pačių įmonių atliekamu vertinimu
  siekiant nustatyti
  , ar jos atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijus. Siekiant, kad nuostatos būtų veiksmingos ir skatintų tinkamai laikytis taisyklių visoje Sąjungoje, taip pat atsižvelgiant į tai, kad vienoje valstybėje narėje įsteigta priedangos įmonė gali būti naudojama kitos valstybės narės mokesčių bazei ardyti, svarbu, kad bet kuri valstybė narė turėtų teisę prašyti kitos valstybės narės atlikti
  bendrą
  įmonių, kurioms kyla rizika neatitikti šioje direktyvoje apibrėžtų minimalaus veiklos pagrindo reikalavimų, mokesčių auditą.
  Bendri auditai leidžia sutelkti ekspertines žinias ir tokiu būdu užtikrinti visapusišką faktų nustatymą ir propaguoti audito rezultatų pripažinimą. Tarybos direktyva (ES) 2021/514

   (16)

  sukurta vienoda bendrų auditų sistema, todėl atitinkamais atvejais jie ir turėtų būti naudojami; |
| --- | --- |

(16)

siekiant padidinti veiksmingumą, valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už nacionalinių taisyklių, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, pažeidimą. Tokios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Siekiant užtikrinti mokestinį tikrumą ir minimalų koordinavimo lygį visose valstybėse narėse, būtina nustatyti minimalią piniginę baudą, be kita ko, atsižvelgiant į kiekvienos konkrečios įmonės padėtį. Numatomos taisyklės grindžiamos pačių įmonių atliekamu vertinimu
  siekiant nustatyti
  , ar jos atitinka patekimo į taikymo sritį kriterijus. Siekiant, kad nuostatos būtų veiksmingos ir skatintų tinkamai laikytis taisyklių visoje Sąjungoje, taip pat atsižvelgiant į tai, kad vienoje valstybėje narėje įsteigta priedangos įmonė gali būti naudojama kitos valstybės narės mokesčių bazei ardyti, svarbu, kad bet kuri valstybė narė turėtų teisę prašyti kitos valstybės narės atlikti
  bendrą
  įmonių, kurioms kyla rizika neatitikti šioje direktyvoje apibrėžtų minimalaus veiklos pagrindo reikalavimų, mokesčių auditą.
  Bendri auditai leidžia sutelkti ekspertines žinias ir tokiu būdu užtikrinti visapusišką faktų nustatymą ir propaguoti audito rezultatų pripažinimą. Tarybos direktyva (ES) 2021/514

   (16)

  sukurta vienoda bendrų auditų sistema, todėl atitinkamais atvejais jie ir turėtų būti naudojami;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekdama įvertinti siūlomų naujų taisyklių veiksmingumą, Komisija turėtų parengti vertinimą remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir kitais turimais duomenimis. Komisijos ataskaita turėtų būti paskelbta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekdama įvertinti siūlomų naujų taisyklių veiksmingumą, Komisija turėtų parengti vertinimą remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir kitais turimais duomenimis. Komisijos ataskaita turėtų būti paskelbta;

| (18) | siekdama įvertinti siūlomų naujų taisyklių veiksmingumą,
  taip pat jų poveikį mokestinėms pajamoms valstybėse narėse ir mokesčių administratorių pajėgumui,
  Komisija turėtų parengti vertinimą remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir kitais turimais duomenimis. Komisijos ataskaita turėtų būti paskelbta
  ir prireikus prie jos turėtų būti pridėtas peržiūros dokumentas, siekiant padidinti šios direktyvos veiksmingumą, ir pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiama ši direktyva
  ; |
| --- | --- |

(18)

siekdama įvertinti siūlomų naujų taisyklių veiksmingumą,
  taip pat jų poveikį mokestinėms pajamoms valstybėse narėse ir mokesčių administratorių pajėgumui,
  Komisija turėtų parengti vertinimą remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir kitais turimais duomenimis. Komisijos ataskaita turėtų būti paskelbta
  ir prireikus prie jos turėtų būti pridėtas peržiūros dokumentas, siekiant padidinti šios direktyvos veiksmingumą, ir pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiama ši direktyva
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | tikrasis savininkas – tikrasis savininkas,
  apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  (
  ES
  ) 
  2015/849 3 straipsnio 6
  punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

tikrasis savininkas – tikrasis savininkas,
  apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  (
  ES
  ) 
  2015/849 3 straipsnio 6
  punkte;

| (5) | tikrasis savininkas – tikrasis savininkas,
  kaip apibrėžta [įrašyti nuorodą – pasiūlymas dėl reglamento dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, COM
  (
  2021)0420 galutinis] 2 straipsnio 22
   punkte; |
| --- | --- |

(5)

tikrasis savininkas – tikrasis savininkas,
  kaip apibrėžta [įrašyti nuorodą – pasiūlymas dėl reglamento dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, COM
  (
  2021)0420 galutinis] 2 straipsnio 22
   punkte;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | mokesčių lengvata – įmonės privalomų įsipareigojimų rezidavimo vietos mokesčių tikslais vyriausybei sumažinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės reikalauja, kad įmonės, atitinkančios šiuos kriterijus, pagal 7 straipsnį teiktų duomenis valstybių narių kompetentingoms institucijoms: | 1.   Valstybės narės reikalauja, kad įmonės, atitinkančios šiuos
  susumuojamus
  kriterijus, pagal 7 straipsnį teiktų duomenis valstybių narių kompetentingoms institucijoms: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės reikalauja, kad įmonės, atitinkančios šiuos kriterijus, pagal 7 straipsnį teiktų duomenis valstybių narių kompetentingoms institucijoms:

1.   Valstybės narės reikalauja, kad įmonės, atitinkančios šiuos
  susumuojamus
  kriterijus, pagal 7 straipsnį teiktų duomenis valstybių narių kompetentingoms institucijoms:

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įmonės atitinkamos pajamos sudaro daugiau kaip
  75
   % įmonės pajamų, gautų per praėjusius dvejus mokestinius metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

įmonės atitinkamos pajamos sudaro daugiau kaip
  75
   % įmonės pajamų, gautų per praėjusius dvejus mokestinius metus;

75

| a) | įmonės atitinkamos pajamos sudaro daugiau kaip
  65
   % įmonės pajamų, gautų per praėjusius dvejus mokestinius metus; |
| --- | --- |

a)

įmonės atitinkamos pajamos sudaro daugiau kaip
  65
   % įmonės pajamų, gautų per praėjusius dvejus mokestinius metus;

65

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkto i papunktis

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | daugiau kaip
  60
   % įmonės turto, kuriam taikomi 4 straipsnio e ir f punktai, balansinės vertės per pastaruosius dvejus mokestinius metus buvo ne įmonės rezidavimo valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

daugiau kaip
  60
   % įmonės turto, kuriam taikomi 4 straipsnio e ir f punktai, balansinės vertės per pastaruosius dvejus mokestinius metus buvo ne įmonės rezidavimo valstybėje narėje;

60

| i) | daugiau kaip
  55
   % įmonės turto, kuriam taikomi 4 straipsnio e ir f punktai, balansinės vertės per pastaruosius dvejus mokestinius metus buvo ne įmonės rezidavimo valstybėje narėje; |
| --- | --- |

i)

daugiau kaip
  55
   % įmonės turto, kuriam taikomi 4 straipsnio e ir f punktai, balansinės vertės per pastaruosius dvejus mokestinius metus buvo ne įmonės rezidavimo valstybėje narėje;

55

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkto ii papunktis

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | bent 60
   % atitinkamų įmonės pajamų gaunama arba išmokama vykdant tarpvalstybinius sandorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

bent 60
   % atitinkamų įmonės pajamų gaunama arba išmokama vykdant tarpvalstybinius sandorius;

bent 60

| ii) | daugiau kaip 55
   % atitinkamų įmonės pajamų gaunama arba išmokama vykdant tarpvalstybinius sandorius; |
| --- | --- |

ii)

daugiau kaip 55
   % atitinkamų įmonės pajamų gaunama arba išmokama vykdant tarpvalstybinius sandorius;

daugiau kaip 55

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

6 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | per praėjusius dvejus mokestinius metus įmonė naudojosi užsakomosiomis kasdienės veiklos administravimo ir sprendimų dėl svarbių funkcijų priėmimo paslaugomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

per praėjusius dvejus mokestinius metus įmonė naudojosi užsakomosiomis kasdienės veiklos administravimo ir sprendimų dėl svarbių funkcijų priėmimo paslaugomis.

| c) | per praėjusius dvejus mokestinius metus įmonė naudojosi užsakomosiomis kasdienės veiklos administravimo ir sprendimų dėl svarbių funkcijų priėmimo paslaugomis
  , kurias teikia trečioji šalis
  . |
| --- | --- |

c)

per praėjusius dvejus mokestinius metus įmonė naudojosi užsakomosiomis kasdienės veiklos administravimo ir sprendimų dėl svarbių funkcijų priėmimo paslaugomis
  , kurias teikia trečioji šalis
  .

, kurias teikia trečioji šalis

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės užtikrina, kad 7 straipsnyje nustatyti reikalavimai nebūtų taikomi įmonėms
  , priklausančioms kuriai nors iš šių kategorijų
  : | 2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės užtikrina, kad 7 straipsnyje nustatyti reikalavimai nebūtų taikomi
  šioms
  įmonėms: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės užtikrina, kad 7 straipsnyje nustatyti reikalavimai nebūtų taikomi įmonėms
  , priklausančioms kuriai nors iš šių kategorijų
  :

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės užtikrina, kad 7 straipsnyje nustatyti reikalavimai nebūtų taikomi
  šioms
  įmonėms:

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos e punktas

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | įmonėms, kuriose etato ekvivalentu dirba bent penki darbuotojai arba darbuotojai, išskirtinai užsiimantys veikla, iš kurios gaunamos atitinkamos pajamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

įmonėms, kuriose etato ekvivalentu dirba bent penki darbuotojai arba darbuotojai, išskirtinai užsiimantys veikla, iš kurios gaunamos atitinkamos pajamos;

įmonėms, kuriose etato ekvivalentu dirba bent penki darbuotojai arba darbuotojai, išskirtinai užsiimantys veikla, iš kurios gaunamos atitinkamos pajamos;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies a punktas

7 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įmonė turi savo patalpas valstybėje narėje
  arba
  patalpas, skirtas išimtinai naudoti šiai įmonei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

įmonė turi savo patalpas valstybėje narėje
  arba
  patalpas, skirtas išimtinai naudoti šiai įmonei;

arba

| a) | įmonė turi savo patalpas valstybėje narėje, patalpas, skirtas išimtinai naudoti šiai įmonei
  , arba patalpas, kuriomis ji dalijasi su tos pačios grupės subjektais
  ; |
| --- | --- |

a)

įmonė turi savo patalpas valstybėje narėje, patalpas, skirtas išimtinai naudoti šiai įmonei
  , arba patalpas, kuriomis ji dalijasi su tos pačios grupės subjektais
  ;

, arba patalpas, kuriomis ji dalijasi su tos pačios grupės subjektais

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies b punktas

7 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įmonė Sąjungoje turi ir naudojasi bent viena banko sąskaita; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

įmonė Sąjungoje turi ir naudojasi bent viena banko sąskaita;

| b) | įmonė Sąjungoje turi ir naudojasi bent viena banko sąskaita
  arba elektroninių pinigų sąskaita, į kurią gaunamos atitinkamos pajamos
  ; |
| --- | --- |

b)

įmonė Sąjungoje turi ir naudojasi bent viena banko sąskaita
  arba elektroninių pinigų sąskaita, į kurią gaunamos atitinkamos pajamos
  ;

arba elektroninių pinigų sąskaita, į kurią gaunamos atitinkamos pajamos

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies c punkto i papunkčio 2 punktas

7 straipsnio 1 dalies c punkto i papunkčio 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | yra
  kvalifikuoti ir
  įgalioti priimti sprendimus, susijusius su veikla, iš kurios įmonė gauna atitinkamas pajamas, arba susijusius su įmonės turtu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(2)

yra
  kvalifikuoti ir
  įgalioti priimti sprendimus, susijusius su veikla, iš kurios įmonė gauna atitinkamas pajamas, arba susijusius su įmonės turtu;

kvalifikuoti ir

| (2) | yra įgalioti priimti sprendimus, susijusius su veikla, iš kurios įmonė gauna atitinkamas pajamas, arba susijusius su įmonės turtu; |
| --- | --- |

(2)

yra įgalioti priimti sprendimus, susijusius su veikla, iš kurios įmonė gauna atitinkamas pajamas, arba susijusius su įmonės turtu;

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies c punkto i papunkčio 3 punktas

7 straipsnio 1 dalies c punkto i papunkčio 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | nuolat aktyviai ir savarankiškai naudojasi 2 punkte nurodytais įgaliojimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(3)

(3)

nuolat aktyviai ir savarankiškai naudojasi 2 punkte nurodytais įgaliojimais;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies c punkto i papunkčio 4 punktas

7 straipsnio 1 dalies c punkto i papunkčio 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | nėra įmonės, kuri nėra asocijuotoji įmonė, darbuotojai ir neatlieka kitų įmonių, kurios nėra asocijuotosios įmonės, direktoriaus ar lygiavertės funkcijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(4)

(4)

nėra įmonės, kuri nėra asocijuotoji įmonė, darbuotojai ir neatlieka kitų įmonių, kurios nėra asocijuotosios įmonės, direktoriaus ar lygiavertės funkcijos;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktis

7 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | dauguma įmonės etato ekvivalento darbuotojų
  yra rezidentai mokesčių tikslais
  įmonės
  rezidavimo
  valstybėje narėje arba ne didesniu atstumu nuo tos valstybės narės, nei suderinama su tinkamu jų pareigų vykdymu, ir tokie darbuotojai yra kvalifikuoti vykdyti veiklą, iš kurios įmonė gauna atitinkamų pajamų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

dauguma įmonės etato ekvivalento darbuotojų
  yra rezidentai mokesčių tikslais
  įmonės
  rezidavimo
  valstybėje narėje arba ne didesniu atstumu nuo tos valstybės narės, nei suderinama su tinkamu jų pareigų vykdymu, ir tokie darbuotojai yra kvalifikuoti vykdyti veiklą, iš kurios įmonė gauna atitinkamų pajamų.

yra rezidentai mokesčių tikslais

rezidavimo

| ii) | dauguma įmonės etato ekvivalento darbuotojų
  turi įprastą gyvenamąją vietą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 593/2008,
  įmonės valstybėje narėje arba
  yra
  ne didesniu atstumu nuo tos valstybės narės, nei suderinama su tinkamu jų pareigų vykdymu, ir tokie darbuotojai yra kvalifikuoti vykdyti veiklą, iš kurios įmonė gauna atitinkamų pajamų. |
| --- | --- |

ii)

dauguma įmonės etato ekvivalento darbuotojų
  turi įprastą gyvenamąją vietą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 593/2008,
  įmonės valstybėje narėje arba
  yra
  ne didesniu atstumu nuo tos valstybės narės, nei suderinama su tinkamu jų pareigų vykdymu, ir tokie darbuotojai yra kvalifikuoti vykdyti veiklą, iš kurios įmonė gauna atitinkamų pajamų.

turi įprastą gyvenamąją vietą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 593/2008,

yra

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

7 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | įmonės ir susijusių įmonių struktūros bei visų svarbių užsakomųjų paslaugų susitarimų, įskaitant struktūros loginį pagrindimą, apžvalga, išdėstyta pagal standartizuotą formą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

įmonės ir susijusių įmonių struktūros bei visų svarbių užsakomųjų paslaugų susitarimų, įskaitant struktūros loginį pagrindimą, apžvalga, išdėstyta pagal standartizuotą formą;

įmonės ir susijusių įmonių struktūros bei visų svarbių užsakomųjų paslaugų susitarimų, įskaitant struktūros loginį pagrindimą, apžvalga, išdėstyta pagal standartizuotą formą;

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalies g b punktas (naujas)

7 straipsnio 2 dalies g b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gb) | pagal šią dalį pateiktų dokumentinių įrodymų santrauka, visų pirma:








  — | trumpas įmonės veiklos pobūdžio apibūdinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gb)

gb)

pagal šią dalį pateiktų dokumentinių įrodymų santrauka, visų pirma:

pagal šią dalį pateiktų dokumentinių įrodymų santrauka, visų pirma:

—

trumpas įmonės veiklos pobūdžio apibūdinimas;

trumpas įmonės veiklos pobūdžio apibūdinimas;

| — | darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais; |
| --- | --- |

—

darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais;

darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais;

| — | pelno arba nuostolių suma prieš sumokant mokesčius ir juos sumokėjus. |
| --- | --- |

—

pelno arba nuostolių suma prieš sumokant mokesčius ir juos sumokėjus.

pelno arba nuostolių suma prieš sumokant mokesčius ir juos sumokėjus.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia atitinkanti visus 7 straipsnio 1 dalyje nustatytus minimalaus veiklos pagrindo rodiklius ir pagal 7 straipsnio 2 dalį pateikia
  pakankamus
  patvirtinamuosius dokumentus, mokestiniais metais turi minimalų veiklos pagrindą. | 1.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia atitinkanti visus 7 straipsnio 1 dalyje nustatytus minimalaus veiklos pagrindo rodiklius ir pagal 7 straipsnio 2 dalį pateikia
  reikiamus
  patvirtinamuosius dokumentus, mokestiniais metais turi minimalų veiklos pagrindą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia atitinkanti visus 7 straipsnio 1 dalyje nustatytus minimalaus veiklos pagrindo rodiklius ir pagal 7 straipsnio 2 dalį pateikia
  pakankamus
  patvirtinamuosius dokumentus, mokestiniais metais turi minimalų veiklos pagrindą.

1.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia atitinkanti visus 7 straipsnio 1 dalyje nustatytus minimalaus veiklos pagrindo rodiklius ir pagal 7 straipsnio 2 dalį pateikia
  reikiamus
  patvirtinamuosius dokumentus, mokestiniais metais turi minimalų veiklos pagrindą.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia neatitinkanti vieno ar daugiau 7 straipsnio 1 dalyje nustatytų rodiklių arba nepateikia
  pakankamų
  patvirtinamųjų dokumentų pagal 7 straipsnio 2 dalį, mokestiniais metais neturi minimalaus veiklos pagrindo. | 2.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia neatitinkanti vieno ar daugiau 7 straipsnio 1 dalyje nustatytų rodiklių arba nepateikia
  reikalaujamų
  patvirtinamųjų dokumentų pagal 7 straipsnio 2 dalį, mokestiniais metais neturi minimalaus veiklos pagrindo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia neatitinkanti vieno ar daugiau 7 straipsnio 1 dalyje nustatytų rodiklių arba nepateikia
  pakankamų
  patvirtinamųjų dokumentų pagal 7 straipsnio 2 dalį, mokestiniais metais neturi minimalaus veiklos pagrindo.

2.   Daroma prielaida, kad įmonė, kuri pareiškia neatitinkanti vieno ar daugiau 7 straipsnio 1 dalyje nustatytų rodiklių arba nepateikia
  reikalaujamų
  patvirtinamųjų dokumentų pagal 7 straipsnio 2 dalį, mokestiniais metais neturi minimalaus veiklos pagrindo.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės imasi
  atitinkamų
  priemonių, kad įmonės, kurios pagal 8 straipsnio 2 dalį laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, galėtų paneigti šią prielaidą pateikdamos bet kokius papildomus patvirtinamuosius dokumentus apie jų vykdomą verslo veiklą, kuria siekiama gauti atitinkamas pajamas. | 1.   Valstybės narės imasi
  būtinų
  priemonių, kad įmonės, kurios pagal 8 straipsnio 2 dalį laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, galėtų
  nepagrįstai nedelsdamos ir nepatirdamos pernelyg didelių administracinių išlaidų
  paneigti šią prielaidą pateikdamos bet kokius papildomus patvirtinamuosius dokumentus apie jų vykdomą verslo veiklą, kuria siekiama gauti atitinkamas pajamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės imasi
  atitinkamų
  priemonių, kad įmonės, kurios pagal 8 straipsnio 2 dalį laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, galėtų paneigti šią prielaidą pateikdamos bet kokius papildomus patvirtinamuosius dokumentus apie jų vykdomą verslo veiklą, kuria siekiama gauti atitinkamas pajamas.

1.   Valstybės narės imasi
  būtinų
  priemonių, kad įmonės, kurios pagal 8 straipsnio 2 dalį laikomos neturinčiomis minimalaus veiklos pagrindo, galėtų
  nepagrįstai nedelsdamos ir nepatirdamos pernelyg didelių administracinių išlaidų
  paneigti šią prielaidą pateikdamos bet kokius papildomus patvirtinamuosius dokumentus apie jų vykdomą verslo veiklą, kuria siekiama gauti atitinkamas pajamas.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies a punktas

9 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | dokumentą, leidžiantį nustatyti
  komercinį
  įmonės įsteigimo pagrindimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

dokumentą, leidžiantį nustatyti
  komercinį
  įmonės įsteigimo pagrindimą;

komercinį

| a) | dokumentą, leidžiantį nustatyti įmonės įsteigimo
  valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla,
  pagrindimą
  verslo požiūriu
  ; |
| --- | --- |

a)

dokumentą, leidžiantį nustatyti įmonės įsteigimo
  valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla,
  pagrindimą
  verslo požiūriu
  ;

valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla,

verslo požiūriu

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies b punktas

9 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informaciją apie darbuotojų profilius,
  įskaitant
  jų patirties lygį, jų sprendimų priėmimo įgaliojimus visoje organizacijoje, vaidmenį ir pareigas organizacijos struktūros schemoje, jų darbo sutarties rūšį, kvalifikaciją ir darbo trukmę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informaciją apie darbuotojų profilius,
  įskaitant
  jų patirties lygį, jų sprendimų priėmimo įgaliojimus visoje organizacijoje, vaidmenį ir pareigas organizacijos struktūros schemoje, jų darbo sutarties rūšį, kvalifikaciją ir darbo trukmę;

įskaitant

| b) | informaciją apie
  visą darbo dieną dirbančių, ne visą darbo dieną dirbančių ir laisvai samdomų
  darbuotojų profilius,
  visų pirma
  jų patirties lygį, jų sprendimų priėmimo įgaliojimus visoje organizacijoje, vaidmenį ir pareigas organizacijos struktūros schemoje, jų darbo sutarties rūšį, kvalifikaciją ir darbo trukmę
  , užtikrinant aukšto lygio duomenų apsaugą ir privatumą
  ; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie
  visą darbo dieną dirbančių, ne visą darbo dieną dirbančių ir laisvai samdomų
  darbuotojų profilius,
  visų pirma
  jų patirties lygį, jų sprendimų priėmimo įgaliojimus visoje organizacijoje, vaidmenį ir pareigas organizacijos struktūros schemoje, jų darbo sutarties rūšį, kvalifikaciją ir darbo trukmę
  , užtikrinant aukšto lygio duomenų apsaugą ir privatumą
  ;

visą darbo dieną dirbančių, ne visą darbo dieną dirbančių ir laisvai samdomų

visų pirma

, užtikrinant aukšto lygio duomenų apsaugą ir privatumą

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Valstybė narė apsvarsto prašymą paneigti prielaidą per devynis mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos, ir jis laikomas tenkinamu, jei praėjus tam devynių mėnesių laikotarpiui valstybė narė nepateikė atsakymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Valstybė narė apsvarsto prašymą paneigti prielaidą per devynis mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos, ir jis laikomas tenkinamu, jei praėjus tam devynių mėnesių laikotarpiui valstybė narė nepateikė atsakymo.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybė narė imasi
  atitinkamų
  priemonių, kad 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkanti įmonė galėtų prašyti atleisti ją nuo įpareigojimų pagal šią direktyvą, jei dėl įmonės egzistavimo nesumažėja jos tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) arba visos grupės, kurios narė yra įmonė, mokestiniai įsipareigojimai. | 1.   Valstybė narė imasi
  būtinų
  priemonių, kad 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkanti įmonė galėtų
  nepagrįstai nedelsiant ir nepatirdama pernelyg didelių administracinių išlaidų
  prašyti atleisti ją nuo įpareigojimų pagal šią direktyvą, jei dėl įmonės egzistavimo nesumažėja jos tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) arba visos grupės, kurios narė yra įmonė, mokestiniai įsipareigojimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybė narė imasi
  atitinkamų
  priemonių, kad 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkanti įmonė galėtų prašyti atleisti ją nuo įpareigojimų pagal šią direktyvą, jei dėl įmonės egzistavimo nesumažėja jos tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) arba visos grupės, kurios narė yra įmonė, mokestiniai įsipareigojimai.

1.   Valstybė narė imasi
  būtinų
  priemonių, kad 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkanti įmonė galėtų
  nepagrįstai nedelsiant ir nepatirdama pernelyg didelių administracinių išlaidų
  prašyti atleisti ją nuo įpareigojimų pagal šią direktyvą, jei dėl įmonės egzistavimo nesumažėja jos tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) arba visos grupės, kurios narė yra įmonė, mokestiniai įsipareigojimai.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybė narė gali taikyti tokią išimtį vienus mokestinius metus, jei įmonė pateikia pakankamai objektyvių įrodymų, kad ją pasitelkus atitinkamais atvejais jos tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė negaus mokestinės naudos. Tie įrodymai apima informaciją apie grupės struktūrą ir jos veiklą. Jie leidžia palyginti bendrą mokesčių sumą, kurią atitinkamais atvejais turi sumokėti tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė, kai įmonė pasitelkiama, su suma, kuri būtų mokėtina tomis pačiomis aplinkybėmis, jei įmonės nebūtų. | 2.   Valstybė narė gali taikyti tokią išimtį vienus mokestinius metus, jei įmonė pateikia pakankamai objektyvių įrodymų, kad ją pasitelkus atitinkamais atvejais jos tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė negaus mokestinės naudos. Tie įrodymai apima informaciją apie grupės struktūrą ir jos veiklą
  , įskaitant jos darbuotojų sąrašą visos darbo dienos ekvivalentais
  . Jie leidžia palyginti bendrą mokesčių sumą, kurią atitinkamais atvejais turi sumokėti tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė, kai įmonė pasitelkiama, su suma, kuri būtų mokėtina tomis pačiomis aplinkybėmis, jei įmonės nebūtų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybė narė gali taikyti tokią išimtį vienus mokestinius metus, jei įmonė pateikia pakankamai objektyvių įrodymų, kad ją pasitelkus atitinkamais atvejais jos tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė negaus mokestinės naudos. Tie įrodymai apima informaciją apie grupės struktūrą ir jos veiklą. Jie leidžia palyginti bendrą mokesčių sumą, kurią atitinkamais atvejais turi sumokėti tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė, kai įmonė pasitelkiama, su suma, kuri būtų mokėtina tomis pačiomis aplinkybėmis, jei įmonės nebūtų.

2.   Valstybė narė gali taikyti tokią išimtį vienus mokestinius metus, jei įmonė pateikia pakankamai objektyvių įrodymų, kad ją pasitelkus atitinkamais atvejais jos tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė negaus mokestinės naudos. Tie įrodymai apima informaciją apie grupės struktūrą ir jos veiklą
  , įskaitant jos darbuotojų sąrašą visos darbo dienos ekvivalentais
  . Jie leidžia palyginti bendrą mokesčių sumą, kurią atitinkamais atvejais turi sumokėti tikrasis (-ieji) savininkas (-ai) arba visa grupė, kai įmonė pasitelkiama, su suma, kuri būtų mokėtina tomis pačiomis aplinkybėmis, jei įmonės nebūtų.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 3 a dalis (nauja)

10 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Valstybė narė apsvarsto prašymą taikyti išimtį per devynis mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos, ir jis laikomas tenkinamu, jei praėjus tam devynių mėnesių laikotarpiui valstybė narė nepateikė atsakymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Valstybė narė apsvarsto prašymą taikyti išimtį per devynis mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos, ir jis laikomas tenkinamu, jei praėjus tam devynių mėnesių laikotarpiui valstybė narė nepateikė atsakymo.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

12 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu įmonė neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais valstybėje narėje, kurioje ji yra rezidentė mokesčių tikslais, ta valstybė narė
  priima bet kurį iš šių sprendimų: | Jeigu įmonė neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais valstybėje narėje, kurioje ji yra rezidentė mokesčių tikslais, ta valstybė narė
  atmeta prašymą išduoti įmonei rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, skirtą naudoti už tos valstybės narės jurisdikcijos ribų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu įmonė neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais valstybėje narėje, kurioje ji yra rezidentė mokesčių tikslais, ta valstybė narė
  priima bet kurį iš šių sprendimų:

priima bet kurį iš šių sprendimų:

Jeigu įmonė neturi minimalaus veiklos pagrindo mokesčių tikslais valstybėje narėje, kurioje ji yra rezidentė mokesčių tikslais, ta valstybė narė
  atmeta prašymą išduoti įmonei rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, skirtą naudoti už tos valstybės narės jurisdikcijos ribų.

atmeta prašymą išduoti įmonei rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, skirtą naudoti už tos valstybės narės jurisdikcijos ribų.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 pastraipos a punktas

12 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atmeta prašymą išduoti įmonei rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, skirtą naudoti už šios valstybės narės jurisdikcijos ribų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

atmeta prašymą išduoti įmonei rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, skirtą naudoti už šios valstybės narės jurisdikcijos ribų;

atmeta prašymą išduoti įmonei rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, skirtą naudoti už šios valstybės narės jurisdikcijos ribų;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 pastraipos b punktas

12 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | išduoda rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, kurioje nurodoma, kad įmonė neturi teisės naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas pajamų ir, kai taikoma, kapitalo dvigubo apmokestinimo panaikinimas, ir panašių tikslų ar padarinių turinčių tarptautinių susitarimų, taip pat pagal Direktyvos 2011/96/ES 4, 5 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 2003/49/EB 1 straipsnį teikiamomis lengvatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

išduoda rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, kurioje nurodoma, kad įmonė neturi teisės naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas pajamų ir, kai taikoma, kapitalo dvigubo apmokestinimo panaikinimas, ir panašių tikslų ar padarinių turinčių tarptautinių susitarimų, taip pat pagal Direktyvos 2011/96/ES 4, 5 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 2003/49/EB 1 straipsnį teikiamomis lengvatomis.

išduoda rezidavimo vietos mokesčių tikslais pažymą, kurioje nurodoma, kad įmonė neturi teisės naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas pajamų ir, kai taikoma, kapitalo dvigubo apmokestinimo panaikinimas, ir panašių tikslų ar padarinių turinčių tarptautinių susitarimų, taip pat pagal Direktyvos 2011/96/ES 4, 5 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 2003/49/EB 1 straipsnį teikiamomis lengvatomis.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

12 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nepatenkinusi prašymo išduoti tokią pažymą valstybė narė pateikia oficialų paaiškinimą, kuriame tinkamai nurodo tokio sprendimo priežastis ir pažymi, kad įmonė neturi teisės naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas pajamų ir, kai taikoma, kapitalo dvigubo apmokestinimo panaikinimas, ir panašių tikslų ar padarinių turinčių tarptautinių susitarimų, taip pat pagal Direktyvos 2011/96/ES 4, 5 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 2003/49/EB 1 straipsnį teikiamomis lengvatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nepatenkinusi prašymo išduoti tokią pažymą valstybė narė pateikia oficialų paaiškinimą, kuriame tinkamai nurodo tokio sprendimo priežastis ir pažymi, kad įmonė neturi teisės naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas pajamų ir, kai taikoma, kapitalo dvigubo apmokestinimo panaikinimas, ir panašių tikslų ar padarinių turinčių tarptautinių susitarimų, taip pat pagal Direktyvos 2011/96/ES 4, 5 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 2003/49/EB 1 straipsnį teikiamomis lengvatomis.

Nepatenkinusi prašymo išduoti tokią pažymą valstybė narė pateikia oficialų paaiškinimą, kuriame tinkamai nurodo tokio sprendimo priežastis ir pažymi, kad įmonė neturi teisės naudotis susitarimų ir konvencijų, kuriais nustatomas pajamų ir, kai taikoma, kapitalo dvigubo apmokestinimo panaikinimas, ir panašių tikslų ar padarinių turinčių tarptautinių susitarimų, taip pat pagal Direktyvos 2011/96/ES 4, 5 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 2003/49/EB 1 straipsnį teikiamomis lengvatomis.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

12 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija užtikrina, kad tos mokestinės pasekmės būtų tinkamai taikomos atsižvelgiant į esamus dvišalius mokesčių susitarimus, sudarytus su trečiosiomis valstybėmis, kad jos gautų informaciją apie numanomas priedangos įmones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija užtikrina, kad tos mokestinės pasekmės būtų tinkamai taikomos atsižvelgiant į esamus dvišalius mokesčių susitarimus, sudarytus su trečiosiomis valstybėmis, kad jos gautų informaciją apie numanomas priedangos įmones.

Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija užtikrina, kad tos mokestinės pasekmės būtų tinkamai taikomos atsižvelgiant į esamus dvišalius mokesčių susitarimus, sudarytus su trečiosiomis valstybėmis, kad jos gautų informaciją apie numanomas priedangos įmones.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 1 dalies 2 punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8 ad straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įmonės, privalančios teikti duomenis pagal direktyvos [LB] 6 straipsnį, PVM mokėtojo kodas, jei yra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

įmonės, privalančios teikti duomenis pagal direktyvos [LB] 6 straipsnį, PVM mokėtojo kodas, jei yra;

| b) | kai neturima mokesčių mokėtojo identifikacinio numerio (TIN),
  įmonės, privalančios teikti duomenis pagal direktyvos [LB] 6 straipsnį, PVM mokėtojo kodas, jei yra; |
| --- | --- |

b)

kai neturima mokesčių mokėtojo identifikacinio numerio (TIN),
  įmonės, privalančios teikti duomenis pagal direktyvos [LB] 6 straipsnį, PVM mokėtojo kodas, jei yra;

kai neturima mokesčių mokėtojo identifikacinio numerio (TIN),

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 1 dalies 2 punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8 ad straipsnio 4 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | pagal 7 straipsnio 2 dalį įmonės pateiktų įrodymų santrauka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

pagal 7 straipsnio 2 dalį įmonės pateiktų įrodymų santrauka.

| g) | deklaracijos ir, kai tinkama,
  pagal 7 straipsnio 2 dalį įmonės pateiktų įrodymų santrauka. |
| --- | --- |

g)

deklaracijos ir, kai tinkama,
  pagal 7 straipsnio 2 dalį įmonės pateiktų įrodymų santrauka.

deklaracijos ir, kai tinkama,

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 1 dalies 2 punktas

13 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8ad straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Jei valstybės narės kompetentinga institucija pagal 1, 2 arba 3 dalis nustato kitas valstybes nares, kurioms gali būti aktualus įmonės ataskaitų teikimas, tose dalyse nurodytame pranešime pateikiamas konkretus perspėjimas toms valstybėms narėms, kurios laikomos suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Jei valstybės narės kompetentinga institucija pagal 1, 2 arba 3 dalis nustato kitas valstybes nares, kurioms gali būti aktualus įmonės ataskaitų teikimas, tose dalyse nurodytame pranešime pateikiamas konkretus perspėjimas toms valstybėms narėms, kurios laikomos suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 pastraipa

14 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad tos sankcijos apimtų administracinę piniginę sankciją, kuri būtų ne mažesnė kaip
  5
   % įmonės
  apyvartos
  atitinkamais mokestiniais metais, jei įmonė, kuri turi teikti duomenis pagal 6 straipsnį, neįvykdo tokio reikalavimo dėl mokestinių metų per nustatytą terminą
  arba
  pateikia klaidingą pareiškimą mokesčių deklaracijoje pagal 7 straipsnį. | Valstybės narės užtikrina, kad tos sankcijos apimtų administracinę piniginę sankciją, kuri būtų ne mažesnė kaip
  2
   % įmonės
  pajamų
  atitinkamais mokestiniais metais, jei įmonė, kuri turi teikti duomenis pagal 6 straipsnį, neįvykdo tokio reikalavimo dėl mokestinių metų per nustatytą terminą
  , ir administracinę piniginę sankciją, kuri būtų bent 4 % įmonės pajamų, jeigu įmonė, kuri pagal 6 straipsnį privalo teikti ataskaitą,
  pateikia klaidingą pareiškimą mokesčių deklaracijoje pagal 7 straipsnį.
  Tuo atveju, kai įmonė gauna nulines arba mažas pajamas, kurios apibrėžiamos kaip nesiekiančios nacionalinio mokesčių administratoriaus nustatytos ribos ir neviršijančios Komisijos įgyvendinimo akte nustatytos minimalios ribos, nuobauda turėtų būti grindžiama bendru įmonės turtu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad tos sankcijos apimtų administracinę piniginę sankciją, kuri būtų ne mažesnė kaip
  5
   % įmonės
  apyvartos
  atitinkamais mokestiniais metais, jei įmonė, kuri turi teikti duomenis pagal 6 straipsnį, neįvykdo tokio reikalavimo dėl mokestinių metų per nustatytą terminą
  arba
  pateikia klaidingą pareiškimą mokesčių deklaracijoje pagal 7 straipsnį.

5

apyvartos

arba

Valstybės narės užtikrina, kad tos sankcijos apimtų administracinę piniginę sankciją, kuri būtų ne mažesnė kaip
  2
   % įmonės
  pajamų
  atitinkamais mokestiniais metais, jei įmonė, kuri turi teikti duomenis pagal 6 straipsnį, neįvykdo tokio reikalavimo dėl mokestinių metų per nustatytą terminą
  , ir administracinę piniginę sankciją, kuri būtų bent 4 % įmonės pajamų, jeigu įmonė, kuri pagal 6 straipsnį privalo teikti ataskaitą,
  pateikia klaidingą pareiškimą mokesčių deklaracijoje pagal 7 straipsnį.
  Tuo atveju, kai įmonė gauna nulines arba mažas pajamas, kurios apibrėžiamos kaip nesiekiančios nacionalinio mokesčių administratoriaus nustatytos ribos ir neviršijančios Komisijos įgyvendinimo akte nustatytos minimalios ribos, nuobauda turėtų būti grindžiama bendru įmonės turtu.

2

pajamų

, ir administracinę piniginę sankciją, kuri būtų bent 4 % įmonės pajamų, jeigu įmonė, kuri pagal 6 straipsnį privalo teikti ataskaitą,

Tuo atveju, kai įmonė gauna nulines arba mažas pajamas, kurios apibrėžiamos kaip nesiekiančios nacionalinio mokesčių administratoriaus nustatytos ribos ir neviršijančios Komisijos įgyvendinimo akte nustatytos minimalios ribos, nuobauda turėtų būti grindžiama bendru įmonės turtu.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

14 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Antroje pastraipoje nurodytas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 18a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Antroje pastraipoje nurodytas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 18a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Antroje pastraipoje nurodytas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 18a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio pavadinimas

15 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prašymas atlikti mokesčių auditą | Prašymas atlikti
  bendrą
  mokesčių auditą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prašymas atlikti mokesčių auditą

Prašymas atlikti
  bendrą
  mokesčių auditą

bendrą

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 pastraipa

15 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu vienos valstybės narės kompetentinga institucija turi pagrindo manyti, kad įmonė, kuri yra kitos valstybės narės rezidentė mokesčių tikslais, neįvykdė savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą, pirmoji valstybė narė gali prašyti antrosios valstybės narės kompetentingos institucijos atlikti įmonės mokesčių auditą. | Jeigu vienos valstybės narės kompetentinga institucija turi pagrindo manyti, kad įmonė, kuri yra kitos valstybės narės rezidentė mokesčių tikslais, neįvykdė savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą, pirmoji valstybė narė
  , nurodydama priežastis,
  gali prašyti antrosios valstybės narės kompetentingos institucijos atlikti
  bendrą
  įmonės mokesčių auditą
  laikantis Tarybos direktyvos (ES) 2021/514

   (17)

  12a straipsnyje nustatytų procedūrų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu vienos valstybės narės kompetentinga institucija turi pagrindo manyti, kad įmonė, kuri yra kitos valstybės narės rezidentė mokesčių tikslais, neįvykdė savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą, pirmoji valstybė narė gali prašyti antrosios valstybės narės kompetentingos institucijos atlikti įmonės mokesčių auditą.

Jeigu vienos valstybės narės kompetentinga institucija turi pagrindo manyti, kad įmonė, kuri yra kitos valstybės narės rezidentė mokesčių tikslais, neįvykdė savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą, pirmoji valstybė narė
  , nurodydama priežastis,
  gali prašyti antrosios valstybės narės kompetentingos institucijos atlikti
  bendrą
  įmonės mokesčių auditą
  laikantis Tarybos direktyvos (ES) 2021/514

   (17)

  12a straipsnyje nustatytų procedūrų
  .

, nurodydama priežastis,

bendrą

laikantis Tarybos direktyvos (ES) 2021/514

17

12a straipsnyje nustatytų procedūrų

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 2 pastraipa

15 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, į kurią kreipiamasi, kompetentinga institucija
  mokesčių auditą inicijuoja
  per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos ir jį atlieka pagal taisykles, kuriomis reglamentuojamas mokesčių auditas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi. | Jei prašančioji kompetentinga institucija negali atlikti bendro mokesčių audito dėl teisinių motyvų,
  valstybės narės, į kurią kreipiamasi, kompetentinga institucija
  inicijuoja nacionalinį auditą
  per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos ir jį atlieka pagal taisykles, kuriomis reglamentuojamas mokesčių auditas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės, į kurią kreipiamasi, kompetentinga institucija
  mokesčių auditą inicijuoja
  per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos ir jį atlieka pagal taisykles, kuriomis reglamentuojamas mokesčių auditas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi.

mokesčių auditą inicijuoja

Jei prašančioji kompetentinga institucija negali atlikti bendro mokesčių audito dėl teisinių motyvų,
  valstybės narės, į kurią kreipiamasi, kompetentinga institucija
  inicijuoja nacionalinį auditą
  per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos ir jį atlieka pagal taisykles, kuriomis reglamentuojamas mokesčių auditas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi.

Jei prašančioji kompetentinga institucija negali atlikti bendro mokesčių audito dėl teisinių motyvų,

inicijuoja nacionalinį auditą

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 1 dalies f punktas

16 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | įmonių, kurios atitinka 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, auditų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

įmonių, kurios atitinka 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, auditų skaičių;

| f) | įmonių, kurios atitinka 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, auditų skaičių
  , suskirstytą pagal bendrus auditus ir reguliarius auditus
  ; |
| --- | --- |

f)

įmonių, kurios atitinka 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, auditų skaičių
  , suskirstytą pagal bendrus auditus ir reguliarius auditus
  ;

, suskirstytą pagal bendrus auditus ir reguliarius auditus

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio pavadinimas

17 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ataskaitos | Peržiūra |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ataskaitos

Ataskaitos

Peržiūra

Peržiūra

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Ne vėliau kaip
  2028 m
  .
  gruodžio 31 d.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą. | 1.   Ne vėliau kaip ...
  [penkeri metai po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos]
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo
  ir veikimo
  ataskaitą.
  Kai tikslinga, prie ataskaitos pridedamas peržiūros dokumentas, siekiant padidinti šios direktyvos veiksmingumą, ir pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiama ši direktyva. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Ne vėliau kaip
  2028 m
  .
  gruodžio 31 d.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą.

1.   Ne vėliau kaip ...
  [penkeri metai po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos]
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo
  ir veikimo
  ataskaitą.
  Kai tikslinga, prie ataskaitos pridedamas peržiūros dokumentas, siekiant padidinti šios direktyvos veiksmingumą, ir pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiama ši direktyva.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 a dalis (nauja)

17 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ataskaitoje apžvelgiamas ir įvertinamas šios direktyvos poveikis mokestinėms pajamoms valstybėse narėse, mokesčių administratorių pajėgumams ir, be kita ko, poreikis iš dalies pakeisti šią direktyvą. Ataskaitoje taip pat įvertinama, ar būtų tikslinga į 7 straipsnį įtraukti veiklos pagrindo rodiklį, grindžiamą pelnu prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas vienam darbuotojui, ir išplėsti tame straipsnyje nustatytą įpareigojimą teikti ataskaitas apie minimalaus veiklos pagrindo rodiklius mokesčių tikslais, įtraukiant reguliuojamas finansų įmones, ir, jei reikia, peržiūrėti joms suteiktą išimtį pagal 6 straipsnio 2b dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Ataskaitoje apžvelgiamas ir įvertinamas šios direktyvos poveikis mokestinėms pajamoms valstybėse narėse, mokesčių administratorių pajėgumams ir, be kita ko, poreikis iš dalies pakeisti šią direktyvą. Ataskaitoje taip pat įvertinama, ar būtų tikslinga į 7 straipsnį įtraukti veiklos pagrindo rodiklį, grindžiamą pelnu prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas vienam darbuotojui, ir išplėsti tame straipsnyje nustatytą įpareigojimą teikti ataskaitas apie minimalaus veiklos pagrindo rodiklius mokesčių tikslais, įtraukiant reguliuojamas finansų įmones, ir, jei reikia, peržiūrėti joms suteiktą išimtį pagal 6 straipsnio 2b dalį.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Rengdama ataskaitą Komisija atsižvelgia į valstybių narių pagal
  15
  straipsnį pateiktą informaciją. | 2.   Rengdama ataskaitą Komisija atsižvelgia į valstybių narių pagal
  16
  straipsnį pateiktą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Rengdama ataskaitą Komisija atsižvelgia į valstybių narių pagal
  15
  straipsnį pateiktą informaciją.

2.   Rengdama ataskaitą Komisija atsižvelgia į valstybių narių pagal
  16
  straipsnį pateiktą informaciją.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 a straipsnis (naujas)

18 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 18a straipsnis




  Komiteto procedūra





  1.
     
  Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.






  2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18a straipsnis

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

---

(10)  2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

10

(11)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

11

(10)  2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

10

(11)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

11

(12)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

12

(13)  Tarybos generalinis sekretoriatas, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Elgesio kodeksas (verslo apmokestinimas), Trečiojo kriterijaus aiškinimo gairės; EBPO / G 20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo projektas, Veiksmingesnė kova su žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į skaidrumą ir veiklos pagrindą, 5 veiksmas. Baigiamoji ataskaita.

13

(12)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

12

(13)  Tarybos generalinis sekretoriatas, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Elgesio kodeksas (verslo apmokestinimas), Trečiojo kriterijaus aiškinimo gairės; EBPO / G 20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo projektas, Veiksmingesnė kova su žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į skaidrumą ir veiklos pagrindą, 5 veiksmas. Baigiamoji ataskaita.

13

(14)  2011 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 345, 2011 12 29, p. 8).

14

(15)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).

15

(14)  2011 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 345, 2011 12 29, p. 8).

14

(15)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).

15

(16)  
  2021 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva (ES) 2021/514, kuria keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (OL L 104, 2021 3 25, p. 1).

16

2021 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva (ES) 2021/514, kuria keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (OL L 104, 2021 3 25, p. 1).

(17)  
  2021 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva (ES) 2021/514, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (OL L 104, 2021 3 25, p. 1).

17

2021 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva (ES) 2021/514, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (OL L 104, 2021 3 25, p. 1).

---