# Euroopa Liidu C 202/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik9. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 202

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik9. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2023/C 202/01 | Euroopa Keskpanga soovitus, 2. juuni 2023, Euroopa Liidu Nõukogule Banca d’Italia välisaudiitorite kohta, (EKP/2023/14) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2023/C 202/01

Euroopa Keskpanga soovitus, 2. juuni 2023, Euroopa Liidu Nõukogule Banca d’Italia välisaudiitorite kohta, (EKP/2023/14)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 202/02 | Komisjoni teatis seoses komisjoni määruse (EL) nr 284/2013 (milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) lisa B osaga (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 202/03 | Komisjoni teatis seoses komisjoni määruse (EL) nr 283/2013 (milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) lisa B osaga (
  1
  ) | 14 |
| 2023/C 202/04 | Komisjoni teatis — Teade sidusrühmadele Ühendkuningriigi väljaastumine ja Eli normid riigiabi valdkonnas | 25 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 202/02

Komisjoni teatis seoses komisjoni määruse (EL) nr 284/2013 (milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) lisa B osaga (
  1
  )

1

2

2023/C 202/03

Komisjoni teatis seoses komisjoni määruse (EL) nr 283/2013 (milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) lisa B osaga (
  1
  )

1

14

2023/C 202/04

Komisjoni teatis — Teade sidusrühmadele Ühendkuningriigi väljaastumine ja Eli normid riigiabi valdkonnas

25

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 202/05 | Euro vahetuskurss — 8. juuni 2023 | 30 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 202/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 13 kohane teatis likvideerimisel oleva Läti krediidiasutuse Baltic International Bank SE lõpetamise ja sellele järgneva likvideerimise kohta | 31 |
| 2023/C 202/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 32 |
| 2023/C 202/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 punktis 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu | 33 |
| 2023/C 202/09 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 47 |
| 2023/C 202/10 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 48 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 202/05

Euro vahetuskurss — 8. juuni 2023

30

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 202/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 13 kohane teatis likvideerimisel oleva Läti krediidiasutuse Baltic International Bank SE lõpetamise ja sellele järgneva likvideerimise kohta

31

2023/C 202/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

32

2023/C 202/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 punktis 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

33

2023/C 202/09

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

47

2023/C 202/10

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

48

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 202/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11078 – CONTARGO / ZIEGLER / SCHMID / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 49 |
| 2023/C 202/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10920 – AMAZON / IROBOT) (
  1
  ) | 51 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 202/13 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 53 |
| 2023/C 202/14 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 76 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 202/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11078 – CONTARGO / ZIEGLER / SCHMID / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

49

2023/C 202/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10920 – AMAZON / IROBOT) (
  1
  )

1

51

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 202/13

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

53

2023/C 202/14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

76

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 – parandus ( ELT C 104, 4.3.2022 ) | 84 |

Parandused

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 – parandus ( ELT C 104, 4.3.2022 )

( ELT C 104, 4.3.2022 )

84

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

2. juuni 2023,

Euroopa Liidu Nõukogule Banca d’Italia välisaudiitorite kohta

(EKP/2023/14)

(2023/C 202/01)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Banca d’Italia praeguste välisaudiitorite (Deloitte & Touche S.p.A.) volitused lõpevad pärast 2022. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Banca d’Italia praeguste välisaudiitorite (Deloitte & Touche S.p.A.) volitused lõpevad pärast 2022. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast.

| (3) | Majandusaastateks 2023 kuni 2027 on Banca d’Italia valinud oma välisaudiitoriks Deloitte & Touche S.p.A., |
| --- | --- |

(3)

Majandusaastateks 2023 kuni 2027 on Banca d’Italia valinud oma välisaudiitoriks Deloitte & Touche S.p.A.,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Banca d’Italia välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2023 kuni 2027 määrata Deloitte & Touche S.p.A.

Frankfurt Maini ääres, 2. juuni 2023

EKP president

Christine LAGARDE

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/2

---

Komisjoni teatis seoses komisjoni määruse (EL) nr 284/2013 (milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) lisa B osaga

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 202/02)

Suunised on välja töötatud konsulteerides liikmesriikidega. Suunistel ei ole õiguslikult siduvat mõju ning need ei piira liikmesriikide võetud meetmeid määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamiseks ega sellega seoses kujunenud kohtupraktikat. Liidu õigusaktide siduva tõlgendamise ja kohaldamise pädevus on ainult Euroopa Kohtul.

Käesolev komisjoni teatis on kooskõlas määruse (EL) nr 284/2013 lisa sissejuhatuse punktiga 6, milles on sätestatud, et teabe jagamiseks ja ühtlustamise tagamiseks avaldatakse nimetatud määruse rakendamiseks asjakohaste katsemeetodite ja juhenddokumentide loetelu Euroopa Liidu Teatajas. Alljärgnev loetelu on esitatud seoses määruse (EL) nr 284/2013 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2022/1440 (1)) lisa B osaga ja seda ajakohastatakse korrapäraselt.

Kui määruse (EL) nr 284/2013 lisa B osa kohaselt nõutakse andmete kogumist määruse (EL) nr 284/2013 lisa A osas sätestatud nõuete alusel, on asjakohased katsemeetodid ja suunised esitatud komisjoni teatises, mis käsitleb määruse (EL) nr 284/2013 lisa A osa (keemilisi toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kohta) rakendamist.

Jaos nimetatud dokumendid on asjakohased ka alajagude puhul. Kui mõne jao puhul ei ole ühtegi dokumenti nimetatud, siis ei ole kokkulepitud katsemeetodit ega juhenddokumenti praegu olemas. Sellistel juhtudel peaksid võimalikud taotlejad arutama ettepanekuid taotluse esitamise eelsel koosolekul referentliikmesriigi ja Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), võttes aluseks näiteks kavandatud katsemeetodid.

Katsemeetodid

Kui komisjoni määruses (EÜ) nr 440/2008 (2) on esitatud ristviide OECD katsesuunisele (märkides, et katsemeetod on OECD katsesuunise koopia, OECD katsesuunisega analoogne või samaväärne), on dubleerimise vältimiseks loetellu kantud ainult OECD katsesuunis.

Loetletud on ainult valideeritud (st OECD või samalaadsete rahvusvaheliste organisatsioonide korraldatud võrdluskatsed läbinud) katsemeetodid. Loetelust puuduvad katsemeetodid, mida on kirjeldatud ainult teaduslikes väljaannetes.

Loetellu kantud katsemeetod viitab selle katsemeetodi kõige ajakohasemale versioonile, mis oli uuringu algatamisel kättesaadav.

Taimekaitsevahendite puhul, mis sisaldavad mikroorganismide hulka kuuluvaid toimeaineid, võib mõnede andmenõuete täitmiseks olla vaja juhtumipõhiseid katsemeetodeid. Taotluse esitamisele eelnevas etapis (3) võivad taotleja, referentliikmesriik ja EFSA võtta vaatluse alla sellised juhtumipõhised katsemeetodid, eelkõige kui määruse (EL) nr 284/2013 lisa A osa kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises nimetatud katsemeetodeid saab kasutada asendava meetodina, või selle, kas neid meetodeid saab kohandada paremini sobivaks taimekaitsevahendite jaoks, mis sisaldavad mikroorganismide hulka kuuluvaid toimeaineid.

Selleks, et selgroogsete loomadega teha võimalikult vähe katseid, tuleks vanemate katsemeetodite alusel juba tehtud katseid käsitada kui riskihindamise osa, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62. Taotluse esitamisele eelneval koosolekul võivad taotlejad, referentliikmesriik ja EFSA siiski kaaluda, kas uue katse läbiviimine uuemate katsemeetoditega on vajalik, kui see on teaduslikult põhjendatud.

Kõigil juhtudel tuleb vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivile 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta, (4) määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (põhjendused 11 ja 40, artikli 8 lõike 1 punkt d, artikli 18 punkt b, artikli 33 lõike 3 punkt c ja artikli 62 lõige 1) ning komisjoni määrusele (EL) nr 283/2013 (5) vältida tarbetuid loomkatseid. Täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 sätestatud, et taimekaitsevahendite toimeainete heakskiitmise eesmärgil tehakse selgroogsete loomadega katseid ainult siis, kui muud meetodid puuduvad. Alternatiivsed meetodid hõlmavad in vitro katseid, in silico meetodeid või muid lähenemisviise, nagu analoogmeetod, nagu on kirjeldatud näiteks EURL ECVAMi aruandes alternatiivsete meetodite ja lähenemisviiside väljatöötamise, valideerimise ja õigusliku heakskiitmise kohta ning EURL ECVAMi aruandes, mis käsitleb loomkatseteta meetodeid teaduses ja õigusloomes (6). Peale selle tuleks määruse (EL) nr 283/2013 lisa sissejuhatuse punkti 1.5 arvesse võttes pidada kehtivaks teaduslikuks põhjenduseks juhenddokumentide kättesaadavust loomadega mitteseotud katsete kohta ning valideeritud ja usaldusväärseid in vitro uuringute protokolle.

Kui andmenõude täitmiseks on olemas mitu katsemeetodit, on uue katse vajalikkuse korral eelistatud katsemeetod loetletud eespool. Järjekorras seatakse esikohale meetodid, mille puhul katseloomi ei ole vaja või neid on vaja vähem ja/või tekitab see meetod katseloomadele vähem kannatusi. Taotluse esitamise eelsel koosolekul võib vastavalt EFSA ja referentliikmesriigi nõuandele prioriteetsuse järjekorda siiski muuta, kui see on teaduslikult põhjendatud (nt mõne meetodi kohaldatavusvaldkonna piiratuse tõttu), et tagada hindamise teaduslik kvaliteet.

Juhenddokumendid

Juhenddokumendid sobivad loetelus esitamiseks, kui need:

| — | on enne käesoleva teatise avaldamist heaks kiitnud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (SCoPAFF); |
| --- | --- |

—

on enne käesoleva teatise avaldamist heaks kiitnud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (SCoPAFF);

| — | on välja töötanud ametiasutus (nt EFSA, komisjon, riiklikud ametiasutused) eesmärgiga käsitleda teatavaid riskihindamise või menetluslikke küsimusi ning nende osas on konsulteeritud asjaomaste sidusrühmadega, või |
| --- | --- |

—

on välja töötanud ametiasutus (nt EFSA, komisjon, riiklikud ametiasutused) eesmärgiga käsitleda teatavaid riskihindamise või menetluslikke küsimusi ning nende osas on konsulteeritud asjaomaste sidusrühmadega, või

| — | on heaks kiitnud valitsustevaheline organisatsioon (nt OECD, FAO, WHO või Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon), mille raames liikmesriigid osalevad heakskiitmises. |
| --- | --- |

—

on heaks kiitnud valitsustevaheline organisatsioon (nt OECD, FAO, WHO või Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon), mille raames liikmesriigid osalevad heakskiitmises.

Kaaluti järgmist liiki juhenddokumentide loetellu kandmist:

| — | tehnilised juhenddokumendid, sealhulgas horisontaalset laadi juhenddokumendid, mis on asjakohased andmenõudeid käsitlevate jagude puhul, sealhulgas määruse (EL) nr 284/2013 lisa sissejuhatuse punkti 1.5 rakendamine; |
| --- | --- |

—

tehnilised juhenddokumendid, sealhulgas horisontaalset laadi juhenddokumendid, mis on asjakohased andmenõudeid käsitlevate jagude puhul, sealhulgas määruse (EL) nr 284/2013 lisa sissejuhatuse punkti 1.5 rakendamine;

| — | haldus-/menetlusalased juhenddokumendid, kui need on andmenõuete rakendamise seisukohast olulised; |
| --- | --- |

—

haldus-/menetlusalased juhenddokumendid, kui need on andmenõuete rakendamise seisukohast olulised;

| — | mudelid või arvutusvahendid, kui need on andmenõuete seisukohast asjakohased ja võivad olla seotud juhenddokumendiga või seda toetavad; |
| --- | --- |

—

mudelid või arvutusvahendid, kui need on andmenõuete seisukohast asjakohased ja võivad olla seotud juhenddokumendiga või seda toetavad;

| — | EFSA teaduskomisjonide teaduslikud arvamused ja piirkondliku juhtkomitee juhenddokumendid, mis on asjakohased kõigi liikmesriikide jaoks, lisatakse pärast juhtumipõhist kaalumist, kui need on asjakohased konkreetsete andmenõuete rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFSA teaduskomisjonide teaduslikud arvamused ja piirkondliku juhtkomitee juhenddokumendid, mis on asjakohased kõigi liikmesriikide jaoks, lisatakse pärast juhtumipõhist kaalumist, kui need on asjakohased konkreetsete andmenõuete rakendamiseks.

Selliseid dokumente nagu piirkondlikud juhenddokumendid, EFSA seisukohad, avaldatud vastastikused eksperdihinnangud, tehnilised aruanded, teaduslikud aruanded ja strateegiad ei ole üldiselt allpool esitatud loetelusse lisatud, välja arvatud mõned, mille üle toimus avalik konsultatsioon.

Loetellu kantud juhenddokument viitab selle juhenddokumendi kõige ajakohasemale versioonile, mis oli uuringu algatamisel kättesaadav.

Taimekaitsevahendite tõhususe hindamist käsitlevate Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni standardite puhul on allpool ära toodud neist kõige asjakohasemad. Loetelu ei ole siiski ammendav, sest Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni ülemaailmset andmebaasi ajakohastatakse korrapäraselt ja juhtumipõhiselt võib olla vaja kasutada muid standardeid. Seepärast on loetellu kantud ka Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) ülemaailmne andmebaas, EPPO standardiseeria PP1 üldised standardid ja EPPO standardiseeria PP1 eristandardid.

| Viide määruse (EL) nr 284/2013 lisa B osale | Katsemeetodid (7) | Juhenddokumendid (8) |
| --- | --- | --- |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | EFSA Guidance on the use of the weight of evidence approach in scientific assessments (EFSA Journal 2017;15(8):4971) |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | ECHA Guidance on the Application of the CLP Criteria |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | OECD Guidance Document for the Use of Adverse Outcome Pathways in Developing Integrated Approaches to Testing and Assessment (IATA) No. 260 |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | OECD Guidance Document on Good In Vitro Method Practices (GIVIMP) |
| 1. | Taotleja ja taimekaitsevahendi identifitseerimisandmed ning tootmist käsitlev teave |

Viide määruse (EL) nr 284/2013 lisa B osale

Katsemeetodid (7)

Juhenddokumendid (8)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

EFSA Guidance on the use of the weight of evidence approach in scientific assessments (EFSA Journal 2017;15(8):4971)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

ECHA Guidance on the Application of the CLP Criteria

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

OECD Guidance Document for the Use of Adverse Outcome Pathways in Developing Integrated Approaches to Testing and Assessment (IATA) No. 260

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

OECD Guidance Document on Good In Vitro Method Practices (GIVIMP)

1.

Taotleja ja taimekaitsevahendi identifitseerimisandmed ning tootmist käsitlev teave

EU Guidance document for the assessment of the equivalence of technical grade active ingredients for identical microbial strains or isolates approved under Regulation (EC) No. 1107/2009 (SANCO/12823/2012)

| 1.4 | Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave preparaadi koostise kohta |
| --- | --- |

1.4

Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave preparaadi koostise kohta

OECD Issue Paper on Microbial Contaminants Limits for Microbial Pest Control Products No. 65

| 1.4 | Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave preparaadi koostise kohta |
| --- | --- |

1.4

Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave preparaadi koostise kohta

EU Guidance document on significant and non-significant changes of the chemical composition of authorised plant protection products under Regulation (EC) No 1107/2009 of the EU Parliament and Council on placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC (SANCO/12638/2011)

| 2.6 | Püsivus säilitamisel ja säilivusaeg |
| --- | --- |

2.6

Püsivus säilitamisel ja säilivusaeg

OECD Issue Paper on Microbial Contaminants Limits for Microbial Pest Control Products No. 65.

| 2.6 | Püsivus säilitamisel ja säilivusaeg |
| --- | --- |

2.6

Püsivus säilitamisel ja säilivusaeg

OECD Guidance document on storage stability of microbial pest control products. Series on Pesticides No. 85 (ENV/JM/MONO(2016)54)

| 2.6.2 | Temperatuuri ja pakendi mõju |
| --- | --- |

2.6.2

Temperatuuri ja pakendi mõju

CIPAC MT 39 Stability of liquid formulations at 0°C

| 2.6.2 | Temperatuuri ja pakendi mõju |
| --- | --- |

2.6.2

Temperatuuri ja pakendi mõju

CIPAC MT 46 Accelerated storage procedure

| 2.7.1 | Märguvus |
| --- | --- |

2.7.1

Märguvus

CIPAC MT 53 Wettability

| 2.7.2 | Püsiv vahutamine |
| --- | --- |

2.7.2

Püsiv vahutamine

CIPAC MT 47 Persistent foaming

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 41 Dilution stability of herbicide aqueous solutions

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 160 Spontaneity of dispersion of suspension concentrates

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 174 Dispersibility of water dispersible granules

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 179 Dissolution degree and solution stability

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 180 Dispersion stability Suspo-emulsions

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 184 Suspensibility of formulations forming suspensions on dilution with water

| 2.7.3 | Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.3

Suspendeeritavus, iseeneslik dispergeerumine ja dispersiooni püsivus

CIPAC MT 196 Solution Properties of Water Soluble Tablets

| 2.7.4 | Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse |
| --- | --- |

2.7.4

Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse

CIPAC MT 170 Dry sieve analysis of water dispersible granules

| 2.7.4 | Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse |
| --- | --- |

2.7.4

Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse

CIPAC MT 187 Particle size analysis by laser diffraction

| 2.7.4 | Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse |
| --- | --- |

2.7.4

Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse

CIPAC MT 185 Wet sieve test

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 170 Dry sieve analysis of water dispersible granules

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 171 Dustiness of granular products

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 178 Attrition resistance of granules

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 185 Wet sieve test

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 187 Particle size analysis by laser diffraction

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 193 Attrition of tablets

| 2.7.5 | Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid) |
| --- | --- |

2.7.5

Osakeste suurusjaotus (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosakeste sisaldus (graanulid), hõõrduvus ja murenevus (graanulid)

CIPAC MT 197 Disintegration of Tablets

| 2.7.6 | Emulgeeritavus, taasemulgeeritavus ja emulsiooni püsivus |
| --- | --- |

2.7.6

Emulgeeritavus, taasemulgeeritavus ja emulsiooni püsivus

CIPAC MT 36 Emulsion characteristics of emulsifiable concentrates

| 2.7.7 | Voolavus, kallatavus (loputatavus) ja tolmavus |
| --- | --- |

2.7.7

Voolavus, kallatavus (loputatavus) ja tolmavus

CIPAC MT 148 Pourability of suspension concentrates

| 2.7.7 | Voolavus, kallatavus (loputatavus) ja tolmavus |
| --- | --- |

2.7.7

Voolavus, kallatavus (loputatavus) ja tolmavus

CIPAC MT 171 Dustiness of granular products

| 2.7.7 | Voolavus, kallatavus (loputatavus) ja tolmavus |
| --- | --- |

2.7.7

Voolavus, kallatavus (loputatavus) ja tolmavus

CIPAC MT 172 Flowability of water dispersible granules after heat test under pressure

| 2.8 | Füüsikaline ja keemiline kokkusobivus teiste taimekaitsevahenditega, sealhulgas taimekaitsevahenditega, millega koos kasutamiseks antakse luba |
| --- | --- |

2.8

Füüsikaline ja keemiline kokkusobivus teiste taimekaitsevahenditega, sealhulgas taimekaitsevahenditega, millega koos kasutamiseks antakse luba

ASTM E1518 – 05 Standard Practice for Evaluation of Physical Compatibility of Pesticides in Aqueous Tank Mixtures by the Dynamic Shaker Method

| 2.9 | Nake ja jaotumine seemnetel |
| --- | --- |

2.9

Nake ja jaotumine seemnetel

CIPAC MT 194 Adhesion to Treated Seed

| 2.9 | Nake ja jaotumine seemnetel |
| --- | --- |

2.9

Nake ja jaotumine seemnetel

CIPAC MT 175 Seed treatment formulations, liquid, determination of seed-seed uniformity of distribution

| 2.9 | Nake ja jaotumine seemnetel |
| --- | --- |

2.9

Nake ja jaotumine seemnetel

European Seed Association, 2011. Assessment of free floating dust and abrasion particles of treated seeds as a parameter of the quality of treated seeds: Heubach test. ESA STAT Dust Working Group

| 3. | Andmed kasutamise kohta |
| --- | --- |

3.

Andmed kasutamise kohta

EPPO Global Database (9)

| 3.3. | Otstarve, sihtorganismid ja kaitstavad taimed või taimsed saadused ning võimalikud riskivähendusmeetmed |
| --- | --- |

3.3.

Otstarve, sihtorganismid ja kaitstavad taimed või taimsed saadused ning võimalikud riskivähendusmeetmed

EPPO PP 1/248 Harmonized classification and coding of the uses of plant protection products (10)

| 3.4. | Kasutatav kogus |
| --- | --- |

3.4.

Kasutatav kogus

EPPO PP1/239 Dose expression of plant protection products

| 4.1. | Töötlemisseadmete puhastamise ja saastest vabanemise kord |
| --- | --- |

4.1.

Töötlemisseadmete puhastamise ja saastest vabanemise kord

EPPO PP1/292 Cleaning pesticide application equipment (PAE) – efficacy aspects

| 5.1. | Preparaadi analüüsimise meetodid |
| --- | --- |

5.1.

Preparaadi analüüsimise meetodid

EU Guidance document: Technical Active Substance and Plant protection products: Guidance for generating and reporting methods of analysis in support of pre- and post-registration data requirements for Annex (Section 4) of Regulation (EU) No 283/2013 and Annex (Section 5) of Regulation (EU) No 284/2013 (SANCO/3030/99)

| 5.1. | Preparaadi analüüsimise meetodid |
| --- | --- |

5.1.

Preparaadi analüüsimise meetodid

OECD Issue Paper on Microbial Contaminants Limits for Microbial Pest Control Products No. 65

| 5.2. | Jääkide kindlakstegemise ja kvantifitseerimise meetodid |
| --- | --- |

5.2.

Jääkide kindlakstegemise ja kvantifitseerimise meetodid

Residues Analytical Methods for Risk Assessment and Post-approval Control and Monitoring Purposes (SANTE/2020/12830)

| 6. | Andmed tõhususe kohta |
| --- | --- |

6.

Andmed tõhususe kohta

Specific Standards of the EPPO standard series PP1 (11)

| 6. | Andmed tõhususe kohta |
| --- | --- |

6.

Andmed tõhususe kohta

EU guidance document on data requirements on efficacy for the dossier to be submitted for the approval of new active substances contained in plant protection products. (SANCO/10054/2013)

| 6. | Andmed tõhususe kohta |
| --- | --- |

6.

Andmed tõhususe kohta

EU Guidance document on the efficacy composition of core dossier and national addenda submitted to support the authorization of plant protection products under regulation (EC) No 1107/2009 of the EU parliament and council on placing of plant protection products on the market. (SANCO/10055/2013)

| 6. | Andmed tõhususe kohta |
| --- | --- |

6.

Andmed tõhususe kohta

General Standards of the EPPO standard series PP1 (12) (Efficacy evaluation of plant protection products), in particular: EPPO PP1/276 Principles of efficacy evaluation for microbial plant protection products, EPPO PP1/296 principles of efficacy evaluation for low-risk plant protection products, and, EPPO PP1/319 General principles for efficacy evaluation of plant protection products with a mode of action as plant defence inducers.

| 6.6.1. | Mõju järelkultuuridele |
| --- | --- |

6.6.1.

Mõju järelkultuuridele

OECD Guidelines for Testing of Chemicals No. 208 „Terrestrial Plant Test: Seedling Emergence and Seedling Growth Test“ (2006)

| 6.6.1. | Mõju järelkultuuridele |
| --- | --- |

6.6.1.

Mõju järelkultuuridele

EPPO PP1/207 Effects on succeeding crops

| 6.6.2. | Mõju muudele taimedele, sealhulgas läheduses kasvavatele põllukultuuridele |
| --- | --- |

6.6.2.

Mõju muudele taimedele, sealhulgas läheduses kasvavatele põllukultuuridele

EPPO PP1/256 Effects on adjacent crops

| 6.6.2. | Mõju muudele taimedele, sealhulgas läheduses kasvavatele põllukultuuridele |
| --- | --- |

6.6.2.

Mõju muudele taimedele, sealhulgas läheduses kasvavatele põllukultuuridele

OECD (2006) Guidelines for the Testing of Chemicals No. 227 „Terrestrial Plant Test: Vegetative Vigour Test“

| 6.6.2. | Mõju muudele taimedele, sealhulgas läheduses kasvavatele põllukultuuridele |
| --- | --- |

6.6.2.

Mõju muudele taimedele, sealhulgas läheduses kasvavatele põllukultuuridele

OECD (2006) Guidelines for Testing of Chemicals No. 208 „Terrestrial Plant Test: Seedling Emergence and Seedling Growth Test“

| 7.2. | Taimekaitsevahendi võimaliku toksilisuse hindamine |
| --- | --- |

7.2.

Taimekaitsevahendi võimaliku toksilisuse hindamine

EFSA Guidance on the assessment of exposure of operators, workers, residents and bystanders in risk assessment for plant protection products (EFSA Journal 2022;20(1):7032)

| 7.3 | Akuutne toksilisus |
| --- | --- |

7.3

Akuutne toksilisus

OECD (2016) Guidance Document on Considerations for Waiving or Bridging of Mammalian Acute Toxicity Tests Series on Testing & Assessment No. 237

| 7.3.1 | Akuutne suukaudne toksilisus |
| --- | --- |

7.3.1

Akuutne suukaudne toksilisus

OECD Test Guideline 423: Acute Oral toxicity - Acute Toxic Class Method

| 7.3.1 | Akuutne suukaudne toksilisus |
| --- | --- |

7.3.1

Akuutne suukaudne toksilisus

OECD Test Guideline 420: Acute Oral Toxicity - Fixed Dose Procedure

| 7.3.2. | Akuutne nahakaudne toksilisus |
| --- | --- |

7.3.2.

Akuutne nahakaudne toksilisus

OECD Test Guideline 402: Acute Dermal Toxicity - Fixed Dose Procedure

| 7.3.3. | Akuutne toksilisus sissehingamisel |
| --- | --- |

7.3.3.

Akuutne toksilisus sissehingamisel

OECD Test Guideline 436: Acute Inhalation Toxicity – Acute Toxic Class Method

| 7.3.3. | Akuutne toksilisus sissehingamisel |
| --- | --- |

7.3.3.

Akuutne toksilisus sissehingamisel

OECD Test Guideline 403: Acute Inhalation Toxicity

| 7.3.4. | Nahaärritus |
| --- | --- |

7.3.4.

Nahaärritus

OECD Test Guideline 439: In vitro Skin Irritation: Reconstructed Human Epidermis Test Method

| 7.3.4. | Nahaärritus |
| --- | --- |

7.3.4.

Nahaärritus

OECD Test Guideline 404: Acute Dermal Irritation/Corrosion

| 7.3.4. | Nahaärritus |
| --- | --- |

7.3.4.

Nahaärritus

OECD Test Guideline 430: In Vitro Skin Corrosion: Transcutaneous Electrical Resistance Test Method (TER)

| 7.3.4. | Nahaärritus |
| --- | --- |

7.3.4.

Nahaärritus

OECD Test Guideline 431: In vitro skin corrosion: reconstructed human epidermis (RHE) test method

| 7.3.4. | Nahaärritus |
| --- | --- |

7.3.4.

Nahaärritus

OECD Test Guideline 435: In vitro Membrane Barrier Test Method for Skin Corrosion

| 7.3.4. | Nahaärritus |
| --- | --- |

7.3.4.

Nahaärritus

OECD Guidance Document on an Integrated Approach on Testing and Assessment (IATA) for Skin Corrosion and Irritation, No. 203

| 7.3.5. | Silmade ärritus |
| --- | --- |

7.3.5.

Silmade ärritus

OECD Test Guideline 437: Bovine Corneal Opacity and Permeability Test Method for Identifying i) Chemicals Inducing Serious Eye Damage and ii) Chemicals Not Requiring Classification for Eye Irritation or Serious Eye Damage

| 7.3.5. | Silmade ärritus |
| --- | --- |

7.3.5.

Silmade ärritus

OECD Test Guideline 438: Isolated Chicken Eye Test Method for Identifying i) Chemicals Inducing Serious Eye Damage and ii) Chemicals Not Requiring Classification for Eye Irritation or Serious Eye Damage

| 7.3.5. | Silmade ärritus |
| --- | --- |

7.3.5.

Silmade ärritus

OECD Test Guideline 460: Fluorescein Leakage Test Method for Identifying Ocular Corrosives and Severe Irritants

| 7.3.5. | Silmade ärritus |
| --- | --- |

7.3.5.

Silmade ärritus

OECD Test Guideline 491: Short Time Exposure In Vitro Test Method for Identifying i) Chemicals Inducing Serious Eye Damage and ii) Chemicals Not Requiring Classification for Eye Irritation or Serious Eye Damage

| 7.3.5. | Silmade ärritus |
| --- | --- |

7.3.5.

Silmade ärritus

OECD Test Guideline 492: Reconstructed human Cornea-like Epithelium (RhCE) test method for identifying chemicals not requiring classification and labelling for eye irritation or serious eye damage

| 7.3.5. | Silmade ärritus |
| --- | --- |

7.3.5.

Silmade ärritus

OECD Test Guideline 405: Acute eye irritation/corrosion

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 442A: Skin Sensitisation – Local Lymph Node Assay: DA

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 442B: Skin Sensitisation - Local Lymph Node Assay: BrdU-ELISA or –FCM

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 442C: In Chemico Skin Sensitisation

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 442D: In Vitro Skin Sensitisation

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 442E: In Vitro Skin Sensitisation: In Vitro Skin Sensitisation Assays Addressing the Key Event on Activation of Dendritic Cells on the Adverse Outcome Pathway for Skin Sensitisation

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Guideline No. 497: Defined Approaches on Skin Sensitisation

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 406: Skin Sensitisation Guinea Pig Maximisation Test and Buehler Test

| 7.3.6. | Naha sensibiliseerimine |
| --- | --- |

7.3.6.

Naha sensibiliseerimine

OECD Test Guideline 429: Skin Sensitisation – Local Lymph Node Assay

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

OECD Test Guideline 428: Skin Absorption: In Vitro Method

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

OECD Test Guideline 427: Skin Absorption: In Vivo Method

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

EU Guidance on dermal absorption (SANTE/2018/10591)

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

EU Guidance document on the risk assessment of metabolites produced by microorganisms used as plant protection active substances (SANCO/2020/12258)

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

EFSA Guidance on the assessment of exposure of operators, workers, residents and bystanders in risk assessment for plant protection products (SANTE-10832-2015)

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

EFSA Guidance on dermal absorption (EFSA Journal 2017;15(6):4873)

| 7.5. | Andmed kokkupuute kohta |
| --- | --- |

7.5.

Andmed kokkupuute kohta

FAO Operator exposure models and local risk assessment (13)

| 8. | Jäägid töödeldud toodetes, toidus ja söödas või nende pinnal |
| --- | --- |

8.

Jäägid töödeldud toodetes, toidus ja söödas või nende pinnal

EU Guidance document on the risk assessment of metabolites produced by microorganisms used as plant protection active substances (SANCO/2020/12258)

| 8. | Jäägid töödeldud toodetes, toidus ja söödas või nende pinnal |
| --- | --- |

8.

Jäägid töödeldud toodetes, toidus ja söödas või nende pinnal

EFSA Guidance on the establishment of the residue definition for dietary risk assessment (EFSA Journal 2016;14(12):4549)

| 8. | Jäägid töödeldud toodetes, toidus ja söödas või nende pinnal |
| --- | --- |

8.

Jäägid töödeldud toodetes, toidus ja söödas või nende pinnal

EFSA Reporting data on pesticide residues in food and feed according to Regulation (EC) No 396/2005 (2018 data collection) (EFSA Journal 2019;17(4):5655)

| 10. | Mõju mittesihtorganismidele |
| --- | --- |

10.

Mõju mittesihtorganismidele

Aluseks võib võtta katsemeetodid, mis on esitatud kas komisjoni teatises määruse (EL) nr 283/2013 lisa B osa rakendamise kohta või teatises komisjoni määruse (EL) nr 284/2013 lisa A osa rakendamise kohta, ning neid võib kohandada. Valitud meetodite kohaldatavus või nende kohandamine peab olema põhjendatud vastavalt konkreetsele juhtumile ning seda võib arutada taotluse esitamise eelsetel koosolekutel.

| 10. | Mõju mittesihtorganismidele |
| --- | --- |

10.

Mõju mittesihtorganismidele

EU Guidance document on the risk assessment of metabolites produced by microorganisms used as plant protection active substances (SANCO/2020/12258)

| 10. | Mõju mittesihtorganismidele |
| --- | --- |

10.

Mõju mittesihtorganismidele

OECD Guidance to the environmental safety evaluation of microbial biocontrol agents, Series on Pesticides No. 67 (ENV/JM/MONO(2012)1)

---

(1)  Komisjoni 31. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1440, millega muudetakse määrust (EL) nr 284/2013 taimekaitsevahendite kohta esitatava teabe ja mikroorganisme sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitlevate konkreetsete andmenõuete osas (ELT L 227, 1.9.2022, lk 38).

(2)  Komisjoni 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 440/2008, millega kehtestatakse katsemeetodid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 142, 31.5.2008, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikkel 32a (EÜT L 031, 1.2.2002, lk 1).

(4)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

(5)  ELT L 93, 3.4.2013, lk 1.

(6)  Kättesaadav aadressil https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/

(7)  Enamik nimetatud katsemeetoditest, välja arvatud määruses (EÜ) nr 440/2008 kirjeldatud meetodid, on kättesaadavad ainult inglise keeles (mõned ka prantsuse keeles). Üksikasjalik teave katsemeetodite kohta:

| — | CIPAC http://www.cipac.org/ |
| --- | --- |

—

CIPAC http://www.cipac.org/

| — | ASTM http://www.astm.org/Standard/index.shtml |
| --- | --- |

—

ASTM http://www.astm.org/Standard/index.shtml

| — | ISO http://www.iso.org/iso/home/store/catalogue_ics.htm |
| --- | --- |

—

ISO http://www.iso.org/iso/home/store/catalogue_ics.htm

| — | OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/ |
| --- | --- |

—

OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/

| — | EPPO http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm |
| --- | --- |

—

EPPO http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm

(8)  Enamik nimetatud juhenddokumentidest on kättesaadavad ainult inglise keeles. Üksikasjalik teave juhenddokumentide kohta:

| — | Euroopa Komisjon: https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/guidelines-active-substances-and-plant-protection-products_en |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon: https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/guidelines-active-substances-and-plant-protection-products_en

| — | OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/ |
| --- | --- |

—

OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/

| — | Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon: http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm |
| --- | --- |

—

Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon: http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm

| — | ECHA: http://echa.europa.eu/support/guidance-on-reach-and-clp-implementation |
| --- | --- |

—

ECHA: http://echa.europa.eu/support/guidance-on-reach-and-clp-implementation

| — | EFSA: http://www.efsa.europa.eu/en/publications.htm |
| --- | --- |

—

EFSA: http://www.efsa.europa.eu/en/publications.htm

| — | FOCUS: https://esdac.jrc.ec.europa.eu/projects/focus-dg-sante |
| --- | --- |

—

FOCUS: https://esdac.jrc.ec.europa.eu/projects/focus-dg-sante

(9)  https://gd.eppo.int/

(10)  Palun võtke arvesse ainult asjakohaseks peetavaid kasutusalasid vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 reguleerimisalale, mitte vastavalt juhenddokumendile EPPO PP 1/248, milles käsitletakse biostimulaatorite mõju vastavalt määrusele (EL) nr 2019/1009 ja tehnilistele spetsifikatsioonidele CEN/TS 17724, CEN/TS 17700-1, CEN/TS 17700-2, CEN/TS 17700-3, CEN/TS 17700-4, CEN/TS 17700-5, isegi kui need biostimulaatorid on juhenddokumendis EPPO PP 1/248 määratletud kui taimekasvuregulaatorid.

(11)  EPPO standardid on kättesaadavad aadressil http://pp1.eppo.org/ – EPPO standardiseeria PP1 standardid kirjeldavad, kuidas hinnata taimekaitsevahendite tõhusust. Seeriad sisaldavad üldstandardeid ja eristandardeid. Eristandardeid tuleks kasutada koos asjakohaste üldstandarditega ja vastupidi.

(12)  https://pp1.eppo.int/standards/general

(13)  http://www.fao.org/pesticide-registration-toolkit/registration-tools/assessment-methods/method-detail/en/c/1187029/

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/14

---

Komisjoni teatis seoses komisjoni määruse (EL) nr 283/2013 (milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) lisa B osaga

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 202/03)

Suunised on välja töötatud konsulteerides liikmesriikidega. Suunistel ei ole õiguslikult siduvat mõju ning need ei piira liikmesriikide võetud meetmeid määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamiseks ega sellega seoses kujunenud kohtupraktikat. Liidu õigusaktide siduva tõlgendamise ja kohaldamise pädevus on ainult Euroopa Kohtul.

Käesolev komisjoni teatis on kooskõlas määruse (EL) nr 283/2013 lisa sissejuhatuse punktiga 6, milles on sätestatud, et teabe jagamiseks ja ühtlustamise tagamiseks avaldatakse nimetatud määruse rakendamiseks asjakohaste katsemeetodite ja juhenddokumentide loetelu Euroopa Liidu Teatajas. Alljärgnev loetelu on esitatud seoses määruse (EL) nr 283/2013 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2022/1439 (1)) lisa B osaga ja seda ajakohastatakse korrapäraselt.

Kui määruse (EL) nr 283/2013 lisa B osa kohaselt nõutakse andmete kogumist määruse (EL) nr 283/2013 lisa A osas sätestatud nõuete alusel, on asjakohased katsemeetodid ja suunised esitatud komisjoni teatises, mis käsitleb määruse (EL) nr 283/2013 lisa A osa (keemiliste toimeainete kohta) rakendamist.

Jaos nimetatud dokumendid on asjakohased ka alajagude puhul. Kui mõne jao puhul ei ole ühtegi dokumenti nimetatud, siis ei ole kokkulepitud katsemeetodit ega juhenddokumenti praegu olemas. Sellistel juhtudel peaksid võimalikud taotlejad arutama ettepanekuid taotluse esitamise eelsel koosolekul referentliikmesriigi ja Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), võttes aluseks näiteks kavandatud katsemeetodid.

Katsemeetodid

Loetletud on ainult valideeritud (st OECD või samalaadsete rahvusvaheliste organisatsioonide korraldatud võrdluskatsed läbinud) katsemeetodid. Loetelust puuduvad katsemeetodeid, mida on kirjeldatud ainult teaduslikes väljaannetes.

Loetellu kantud katsemeetod viitab selle katsemeetodi kõige ajakohasemale versioonile, mis oli uuringu algatamisel kättesaadav.

Mikroorganismide hulka kuuluvate toimeainete puhul võib mõnede andmenõuete täitmiseks olla vaja juhtumipõhiseid katsemeetodeid. Taotluse esitamisele eelnevas etapis (2) võivad taotleja, referentliikmesriik ja EFSA võtta vaatluse alla sellised juhtumipõhised katsemeetodid, eelkõige kui määruse (EL) nr 283/2013 lisa A osa kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises nimetatud katsemeetodeid saab kasutada asendava meetodina, või selle, kas neid meetodeid saab kohandada mikroorganismide hulka kuuluvate toimeainete jaoks paremini sobivaks.

Selleks, et selgroogsete loomadega teha võimalikult vähe katseid, tuleks vanemate katsemeetodite alusel juba tehtud katseid käsitada kui riskihindamise osa, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62. Taotluse esitamisele eelneval koosolekul võivad taotlejad, referentliikmesriik ja EFSA siiski kaaluda, kas uue katse läbiviimine uuemate katsemeetoditega on vajalik, kui see on teaduslikult põhjendatud.

Kõigil juhtudel tuleb vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivile 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta, (3) määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (põhjendused 11 ja 40, artikli 8 lõike 1 punkt d, artikli 18 punkt b, artikli 33 lõike 3 punkt c ja artikli 62 lõige 1) ning komisjoni määrusele (EL) nr 283/2013 (4) vältida tarbetuid loomkatseid. Täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 sätestatud, et taimekaitsevahendite toimeainete heakskiitmise eesmärgil tehakse selgroogsete loomadega katseid ainult siis, kui muud meetodid puuduvad. Alternatiivsed meetodid hõlmavad in vitro katseid, in silico meetodeid või muid lähenemisviise, nagu analoogmeetod, nagu on kirjeldatud näiteks EURL ECVAMi aruandes alternatiivsete meetodite ja lähenemisviiside väljatöötamise, valideerimise ja õigusliku heakskiitmise kohta ning EURL ECVAMi aruandes, mis käsitleb loomkatseteta meetodeid teaduses ja õigusloomes (5). Peale selle tuleks määruse (EL) nr 283/2013 lisa sissejuhatuse punkti 1.5 arvesse võttes pidada kehtivaks teaduslikuks põhjenduseks juhenddokumentide kättesaadavust loomadega mitteseotud katsete kohta ning valideeritud ja usaldusväärseid in vitro uuringute protokolle.

Kui andmenõude täitmiseks on olemas mitu katsemeetodit, on uue katse vajalikkuse korral eelistatud katsemeetod loetletud eespool. Järjekorras seatakse esikohale meetodid, mille puhul katseloomi ei ole vaja või neid on vaja vähem ja/või tekitab see meetod katseloomadele vähem kannatusi. Taotluse esitamise eelsel koosolekul võib vastavalt EFSA ja referentliikmesriigi nõuandele prioriteetsuse järjekorda siiski muuta, kui see on teaduslikult põhjendatud (nt mõne meetodi kohaldatavusvaldkonna piiratuse tõttu), et tagada hindamise teaduslik kvaliteet.

Juhenddokumendid

Juhenddokumendid sobivad loetelus esitamiseks, kui need:

| — | on enne käesoleva teatise avaldamist heaks kiitnud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (SCoPAFF); |
| --- | --- |

—

on enne käesoleva teatise avaldamist heaks kiitnud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (SCoPAFF);

| — | on välja töötanud ametiasutus (nt EFSA, komisjon, riiklikud ametiasutused) eesmärgiga käsitleda teatavaid riskihindamise või menetluslikke küsimusi ning nende osas on konsulteeritud asjaomaste sidusrühmadega, või |
| --- | --- |

—

on välja töötanud ametiasutus (nt EFSA, komisjon, riiklikud ametiasutused) eesmärgiga käsitleda teatavaid riskihindamise või menetluslikke küsimusi ning nende osas on konsulteeritud asjaomaste sidusrühmadega, või

| — | on heaks kiitnud valitsustevaheline organisatsioon (nt OECD, FAO, WHO või Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon), mille raames liikmesriigid osalevad heakskiitmises. |
| --- | --- |

—

on heaks kiitnud valitsustevaheline organisatsioon (nt OECD, FAO, WHO või Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon), mille raames liikmesriigid osalevad heakskiitmises.

Kaaluti järgmist liiki juhenddokumentide loetellu kandmist:

| — | tehnilised juhenddokumendid, sealhulgas horisontaalset laadi juhenddokumendid, mis on asjakohased mitme või kõigi andmenõudeid käsitlevate jagude puhul, sealhulgas määruse (EL) nr 283/2013 lisa sissejuhatuse punkti 1.5 rakendamine; |
| --- | --- |

—

tehnilised juhenddokumendid, sealhulgas horisontaalset laadi juhenddokumendid, mis on asjakohased mitme või kõigi andmenõudeid käsitlevate jagude puhul, sealhulgas määruse (EL) nr 283/2013 lisa sissejuhatuse punkti 1.5 rakendamine;

| — | haldus-/menetlusalased juhenddokumendid, kui need on andmenõuete rakendamise seisukohast olulised; |
| --- | --- |

—

haldus-/menetlusalased juhenddokumendid, kui need on andmenõuete rakendamise seisukohast olulised;

| — | mudelid või arvutusvahendid, kui need on andmenõuete seisukohast asjakohased ja võivad olla seotud juhenddokumendiga või seda toetavad; |
| --- | --- |

—

mudelid või arvutusvahendid, kui need on andmenõuete seisukohast asjakohased ja võivad olla seotud juhenddokumendiga või seda toetavad;

| — | EFSA teaduskomisjonide teaduslikud arvamused ja piirkondliku juhtkomitee juhenddokumendid, mis on asjakohased kõigi liikmesriikide jaoks, lisatakse pärast juhtumipõhist kaalumist, kui need on asjakohased konkreetsete andmenõuete rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFSA teaduskomisjonide teaduslikud arvamused ja piirkondliku juhtkomitee juhenddokumendid, mis on asjakohased kõigi liikmesriikide jaoks, lisatakse pärast juhtumipõhist kaalumist, kui need on asjakohased konkreetsete andmenõuete rakendamiseks.

Selliseid dokumente nagu piirkondlikud juhenddokumendid, EFSA seisukohad, avaldatud vastastikused eksperdihinnangud, tehnilised aruanded, teaduslikud aruanded ja strateegiad ei ole üldiselt allpool esitatud loetelusse lisatud, välja arvatud mõned, mille üle toimus avalik konsultatsioon.

Loetellu kantud juhenddokument viitab selle juhenddokumendi kõige ajakohasemale versioonile, mis oli uuringu algatamisel kättesaadav.

Taimekaitsevahendite tõhususe hindamist käsitlevate Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni standardite seeria puhul on allpool ära toodud neist standarditest kõige asjakohasemad. Loetelu ei ole siiski ammendav, sest Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni ülemaailmset andmebaasi ajakohastatakse korrapäraselt ja juhtumipõhiselt võib olla vaja kasutada muid standardeid. Sellest tulenevalt on allpool toodud tabelis kasutatud ka Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni ülemaailmset andmebaasi.

| Viide määruse (EL) nr 283/2013 lisa B osale | Katsemeetodid (6) | Juhenddokumendid (7) |
| --- | --- | --- |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | EFSA Guidance on submission of scientific peer-reviewed open literature for the approval of pesticide active substances under Regulation (EC) No 1107/2009 (EFSA Journal 2011;9(2):2092) |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | EFSA Guidance on the use of the weight of evidence approach in scientific assessments (EFSA Journal 2017;15(8):4971) |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | EU Guidance document on the assessment of new isolates of baculovirus species already included in Annex I of Council Directive 91/414/EEC (SANCO/0253/2008) |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | EFSA Statement on the requirements for whole genome sequence analysis of microorganisms intentionally used in the food chain (EFSA Journal 2021;19(7):6506) |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | OECD Guidance Document on Good In Vitro Method Practices (GIVIMP) |
| Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid | | OECD Guidance Document for the Regulatory Framework for the Microorganism Group: Bacteriophages
  Series on Pesticides No. 108 |
| 1. | Taotleja ja toimeaine identifitseerimisandmed ning tootmist käsitlev teave |

Viide määruse (EL) nr 283/2013 lisa B osale

Katsemeetodid (6)

Juhenddokumendid (7)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

EFSA Guidance on submission of scientific peer-reviewed open literature for the approval of pesticide active substances under Regulation (EC) No 1107/2009 (EFSA Journal 2011;9(2):2092)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

EFSA Guidance on the use of the weight of evidence approach in scientific assessments (EFSA Journal 2017;15(8):4971)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

EU Guidance document on the assessment of new isolates of baculovirus species already included in Annex I of Council Directive 91/414/EEC (SANCO/0253/2008)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

EFSA Statement on the requirements for whole genome sequence analysis of microorganisms intentionally used in the food chain (EFSA Journal 2021;19(7):6506)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

OECD Guidance Document on Good In Vitro Method Practices (GIVIMP)

Üldised katsemeetodid ja juhenddokumendid

OECD Guidance Document for the Regulatory Framework for the Microorganism Group: Bacteriophages

Series on Pesticides No. 108

1.

Taotleja ja toimeaine identifitseerimisandmed ning tootmist käsitlev teave

EU Guidance Document for the assessment of the equivalence of technical grade active ingredients for identical microbial strains or isolates approved under Regulation (EC) No 1107/2009 (SANCO/12823/2012)

| 1.4.2.2. | Asjakohaste saastavate mikroorganismide identifitseerimisandmed ja sisaldus |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Asjakohaste saastavate mikroorganismide identifitseerimisandmed ja sisaldus

OECD Issue Paper on Microbial Contaminants Limits for Microbial Pest Control Products No. 65

| 2.7. | Geneetiline stabiilsus ja seda mõjutavad tegurid |
| --- | --- |

2.7.

Geneetiline stabiilsus ja seda mõjutavad tegurid

EFSA Statement on the requirements for whole genome sequence analysis of microorganisms intentionally used in the food chain (EFSA Journal 2021;19(7):6506)

| 2.8 | Teave probleemsete metaboliitide kohta |
| --- | --- |

2.8

Teave probleemsete metaboliitide kohta

EU Guidance document on the risk assessment of metabolites produced by microorganisms used as plant protection active substances (SANCO/2020/12258)

| 2.8 | Teave probleemsete metaboliitide kohta |
| --- | --- |

2.8

Teave probleemsete metaboliitide kohta

EFSA Statement on the requirements for whole genome sequence analysis of microorganisms intentionally used in the food chain (EFSA Journal 2021;19(7):6506)

| 2.9. | Ülekantavate antimikroobikumiresistentsuse geenide olemasolu |
| --- | --- |

2.9.

Ülekantavate antimikroobikumiresistentsuse geenide olemasolu

EU Guidance document on the approval and low-risk criteria linked to „antimicrobial resistance“ applicable to microorganisms used for plant protection in accordance with Regulation (EC) No 1107/2009 (SANTE/2020/12260)

| 3.1 | Otstarve ja sihtorganism |
| --- | --- |

3.1

Otstarve ja sihtorganism

EPPO PP1/248 Harmonized classification and coding of the uses of plant protection products (8)

| 3.3. | Kaitstavad või töödeldavad põllukultuurid või tooted |
| --- | --- |

3.3.

Kaitstavad või töödeldavad põllukultuurid või tooted

EPPO Global database (9)

| 3.3. | Kaitstavad või töödeldavad põllukultuurid või tooted |
| --- | --- |

3.3.

Kaitstavad või töödeldavad põllukultuurid või tooted

EPPO PP1/248 Harmonized classification and coding of the uses of plant protection product (10)

| 3.4. | Teave sihtorganismi(de) resistentsuse võimaliku kujunemise kohta |
| --- | --- |

3.4.

Teave sihtorganismi(de) resistentsuse võimaliku kujunemise kohta

EPPO PP1/213: Resistance risk analysis

| 3.5 | Kirjandusandmed |
| --- | --- |

3.5

Kirjandusandmed

EFSA Guidance on submission of scientific peer-reviewed open literature for the approval of pesticide active substances under Regulation (EC) No 1107/2009 (EFSA Journal 2011;9(2):2092 - including appendix (11))

| 4.1. | Tööstuslikult toodetud MKTV analüüsimise meetodid |
| --- | --- |

4.1.

Tööstuslikult toodetud MKTV analüüsimise meetodid

EU Guidance document: Technical Active Substance and Plant protection products: Guidance for generating and reporting methods of analysis in support of pre- and post-registration data requirements for Annex (Section 4) of Regulation (EU) No 283/2013 and Annex (Section 5) of Regulation (EU) No 284/2013 (SANCO/3030/99)

| 4.1. | Tööstuslikult toodetud MKTV analüüsimise meetodid |
| --- | --- |

4.1.

Tööstuslikult toodetud MKTV analüüsimise meetodid

OECD Issue Paper on Microbial Contaminants Limits for Microbial Pest Control Products No. 65

| 4.2. | Mikroorganismi sisalduse määramise ja jääkide kvantifitseerimise meetodid |
| --- | --- |

4.2.

Mikroorganismi sisalduse määramise ja jääkide kvantifitseerimise meetodid

Residues Analytical Methods for Risk Assessment and Post-approval Control and Monitoring Purposes (SANTE/2020/12830) (12)

| 5.1.3. | Teave sensibiliseerimise ja allergeensuse kohta |
| --- | --- |

5.1.3.

Teave sensibiliseerimise ja allergeensuse kohta

US EPA OPPTS 885.3400 hypersensitivity Incidents

| 5.3.1.1. | Suukaudne nakkavus ja patogeensus |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Suukaudne nakkavus ja patogeensus

US EPA OPPTS 885.3050 Acute Oral Toxicity/ Pathogenicity

| 5.3.1.2. | Intratrahheaalne/intranasaalne nakkavus ja patogeensus |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Intratrahheaalne/intranasaalne nakkavus ja patogeensus

US EPA OPPTS 885.3150 Acute pulmonary toxicity/ pathogenicity

| 5.3.1.3. | Ühekordne intravenoosne, intraperitoneaalne või subkutaanne kokkupuude |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Ühekordne intravenoosne, intraperitoneaalne või subkutaanne kokkupuude

US EPA OPPTS 885.3200 Microbial pesticide test guidelines. Acute injection toxicity/pathogenicity

| 5.3.2. | Uuring rakukultuuris |
| --- | --- |

5.3.2.

Uuring rakukultuuris

US EPA OPPTS 885.3500 Cell culture

| 5.4. | Mikroorganismiga tehtavad nakkavuse ja patogeensuse eriuuringud |
| --- | --- |

5.4.

Mikroorganismiga tehtavad nakkavuse ja patogeensuse eriuuringud

US EPA OPPTS 885.3600 Subchronic Toxicity/Pathogenicity

| 5.4. | Mikroorganismiga tehtavad nakkavuse ja patogeensuse eriuuringud |
| --- | --- |

5.4.

Mikroorganismiga tehtavad nakkavuse ja patogeensuse eriuuringud

US EPA OPPTS 885.3650 Reproductive/fertility effects

| 5.5 | Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud |
| --- | --- |

5.5

Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud

European Commission draft guidance document Guidance for the setting of an acute reference dose (ARfD) (7199/VI/99)

| 5.5 | Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud |
| --- | --- |

5.5

Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud

ECHA Guidance on the application of the CLP criteria. Guidance to Regulation (EC) No 1272/2008 on classification, labelling and packaging (CLP) of substances and mixtures

| 5.5 | Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud |
| --- | --- |

5.5

Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud

EFSA Guidance on the use of the Threshold of Toxicological Concern approach in food safety assessment (EFSA Journal 2019;17(6):5708)

| 5.5 | Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud |
| --- | --- |

5.5

Metaboliitidega seotud teave ja toksilisuse uuringud

OECD Series on Testing and Assessment No. 124, Guidance for the Derivation of an Acute Reference Dose. (ENV/JM/MONO(2010)15)

| 6.1. | Hinnang tarbija kokkupuutele jääkidega |
| --- | --- |

6.1.

Hinnang tarbija kokkupuutele jääkidega

EFSA Guidance on the use of the Threshold of Toxicological Concern approach in food safety assessment (EFSA Journal 2019;17(6):5708)

| 7.1.1. | Mikroorganismi prognoositav asustustihedus keskkonnas |
| --- | --- |

7.1.1.

Mikroorganismi prognoositav asustustihedus keskkonnas

EFSA Guidance document on clustering and ranking of emissions of active substances of plant protection products and transformation products of these active substances from protected crops (greenhouses and crops grown under cover) to relevant environmental compartments, Section 2 (EFSA Journal 2014;12(3):3615)

| 7.1.1.1. | Pinnas |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Pinnas

EU Working document to the Environmental Safety Evaluation of Microbial Biocontrol Agents, section 3.1.2 (SANCO/12117/2012)

| 7.1.1.1. | Pinnas |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Pinnas

EFSA Guidance document for predicting environmental concentrations of active substances of plant protection products and transformation products of these active substances in soil, section 2.7 „Applicability of the tiered assessment scheme for microbial actives substances“ (EFSA Journal 2017;15(10):4982)

| 7.1.1.2. | Vesi |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Vesi

EU Working document to the Environmental Safety Evaluation of Microbial Biocontrol Agents, section 3.2.1 (SANCO/12117/2012)

| 7.2.1. | Prognoositav sisaldus keskkonnas |
| --- | --- |

7.2.1.

Prognoositav sisaldus keskkonnas

Generic Guidance for Estimating Persistence and Degradation Kinetics from Environmental Fate Studies in Pesticides in EU Registration (based on –among others- Guidance Document on Estimating Persistence and Degradation Kinetics from Environmental Fate Studies on Pesticides in EU Registration - Final Report of the Work Group on Degradation Kinetics of FOCUS (Sanco/10058/2005); Guidance Document for evaluating laboratory and field dissipation studies to obtain DegT50 values of active substances of plant protection products and transformation products of these active substances in soil (SANCO/12117/2014))

| 7.2.1. | Prognoositav sisaldus keskkonnas |
| --- | --- |

7.2.1.

Prognoositav sisaldus keskkonnas

Generic guidance for Tier 1 FOCUS Ground water assessments (based on –among others-the European Commission (2014) Assessing Potential for Movement of Active Substances and their Metabolites to Ground Water in the EU - Final Report of the Ground Water Work Group of FOCUS (Sanco/13144/2010); FOCUS (2000) „FOCUS groundwater scenarios in the EU review of active substances“ Report of the FOCUS Groundwater Scenarios Workgroup (Sanco/321/2000); Scientific Opinion of the Panel on Plant Protection Products and their Residues on a request from EFSA related to the default Q10 value used to describe the temperature effect on transformation rates of pesticides in soil.(doi: 10.2903/j.efsa.2008.622); Generic Guidance for Estimating Persistence and Degradation Kinetics from Environmental Fate Studies in Pesticides in EU Registration (including Guidance Document on Estimating Persistence and Degradation Kinetics from Environmental Fate Studies on Pesticides in EU Registration - Final Report of the Work Group on Degradation Kinetics of FOCUS (Sanco/10058/2005); Guidance Document for evaluating laboratory and field dissipation studies to obtain DegT50 values of active substances of plant protection products and transformation products of these active substances in soil (SANCO/12117/2014)); section 3.3.1 of European Food Safety Authority. Guidance Document for predicting environmental concentrations of active substances of plant protection products and transformation products of these active substances in soil (doi:10.2903/j.efsa.2017.4982); section 3.3 of Scientific report of EFSA on the „repair action“ of the FOCUS surface water scenarios (doi:10.2903/j.efsa.2020.6119))

| 8. | Ökotoksikoloogilised uuringud |
| --- | --- |

8.

Ökotoksikoloogilised uuringud

Käesolevas jaos osutatud asjakohaseid meetodeid võib olla vaja igal üksikjuhul kohandada. Seega peab valitud meetodite või kohadantud meetodite kohaldatavus olema põhjendatud hinnatava toimeaine bioloogiliste ja ökoloogiliste omadustega ning seda võib arutada taotluse esitamise eelsetel koosolekutel.

| 8. | Ökotoksikoloogilised uuringud |
| --- | --- |

8.

Ökotoksikoloogilised uuringud

EU Working document to the Environmental Safety Evaluation of Microbial Biocontrol Agents (SANCO/12117/2012)

| 8. | Ökotoksikoloogilised uuringud |
| --- | --- |

8.

Ökotoksikoloogilised uuringud

US EPA 885.4000 (1996) Background for non-target organism testing of microbial pest control agents

| 8. | Ökotoksikoloogilised uuringud |
| --- | --- |

8.

Ökotoksikoloogilised uuringud

Environment and Climate Change Canada (2016), guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS1/RM/44)

| 8.1. | Mõju maismaaselgroogsetele |
| --- | --- |

8.1.

Mõju maismaaselgroogsetele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS1/RM/44), 14.1 Birds

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS1/RM/44), 14.1 Birds

| 8.1. | Mõju maismaaselgroogsetele |
| --- | --- |

8.1.

Mõju maismaaselgroogsetele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 14.2 Small Mammals

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 14.2 Small Mammals

| 8.2. | Mõju veeorganismidele |
| --- | --- |

8.2.

Mõju veeorganismidele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 11.1 Freshwater Fish

| 8.2.1. | Mõju kaladele |
| --- | --- |

8.2.1.

Mõju kaladele

OECD Test No. 203 (2019) Fish, Acute Toxicity Test

| 8.2.1. | Mõju kaladele |
| --- | --- |

8.2.1.

Mõju kaladele

OECD Test No. 210 (2013) Fish, Early-life Stage Toxicity Test

| 8.2.1. | Mõju kaladele |
| --- | --- |

8.2.1.

Mõju kaladele

US EPA OCSPP 885.4200 freshwater fish Tier I

| 8.2.1. | Mõju kaladele |
| --- | --- |

8.2.1.

Mõju kaladele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 11.1 Freshwater Fish

| 8.2.2. | Mõju selgrootutele veeorganismidele |
| --- | --- |

8.2.2.

Mõju selgrootutele veeorganismidele

OECD Test No. 233 (2010) Sediment-Water Chironomid Life-Cycle Toxicity Test Using Spiked Water or Spiked Sediment

| 8.2.2. | Mõju selgrootutele veeorganismidele |
| --- | --- |

8.2.2.

Mõju selgrootutele veeorganismidele

US EPA OCSPP 885.4240 Freshwater invertebrate Tier I

| 8.2.2. | Mõju selgrootutele veeorganismidele |
| --- | --- |

8.2.2.

Mõju selgrootutele veeorganismidele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 10.1 Freshwater Invertebrates

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 10.1 Freshwater Invertebrates

| 8.2.3. | Mõju vetikatele |
| --- | --- |

8.2.3.

Mõju vetikatele

OECD Test No. 201 (2011) Freshwater Alga and Cyanobacteria, Growth Inhibition Test

| 8.2.3. | Mõju vetikatele |
| --- | --- |

8.2.3.

Mõju vetikatele

US EPA OCSPP 885.4300 Non target plant studies Tier I

| 8.2.3. | Mõju vetikatele |
| --- | --- |

8.2.3.

Mõju vetikatele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 9.1 Freshwater plants

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 9.1 Freshwater plants

| 8.2.4. | Mõju makrofüütidele |
| --- | --- |

8.2.4.

Mõju makrofüütidele

OECD Test No. 221 (2006): Lemna sp. Growth Inhibition Test

| 8.2.4. | Mõju makrofüütidele |
| --- | --- |

8.2.4.

Mõju makrofüütidele

OECD Test No. 239 (2014): Water-Sediment Myriophyllum Spicatum Toxicity Test

| 8.2.4. | Mõju makrofüütidele |
| --- | --- |

8.2.4.

Mõju makrofüütidele

OECD Test No. 238 (2014): Sediment-Free Myriophyllum Spicatum Toxicity Test

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

OECD Test Guideline 213 Honeybees, Acute Oral Toxicity Test

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

OECD Test Guideline 214 Honeybees, Acute Contact Toxicity Test.

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

OECD Test Guideline 245 Honey Bee, Chronic Oral Toxicity Test

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

OECD guidance document 239 Honey Bee Larval Toxicity Test, Repeated Exposure

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

OECD guidance document 75: Honey Bee Brood Test Under Semi-Field Conditions

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

EPPO Bulletin (2019) 49 Oomen Bee Brood Feeding Test

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

EPPO Bulletin (2010) 40 Side-Effects On Honeybees

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

OECD Test No. 247 (2017) Bumblebee, Acute Oral Toxicity Test

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.2.1 Honey bees

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.2.1 Honey bees

| 8.3. | Mõju mesilastele |
| --- | --- |

8.3.

Mõju mesilastele

US EPA OCSPP 885.4380 Honey bee Tier I

| 8.4. | Mõju muudele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele kui mesilased |
| --- | --- |

8.4.

Mõju muudele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele kui mesilased

US EPA OCSPP 885.4340 Non-target Insect Tier I

| 8.4. | Mõju muudele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele kui mesilased |
| --- | --- |

8.4.

Mõju muudele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele kui mesilased

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.3.1 Tests for Plant-Dwelling Invertebrates

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.3.1 Tests for Plant-Dwelling Invertebrates

| 8.5. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele |
| --- | --- |

8.5.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele

OECD Test No. 222 (2016): Earthworm Reproduction Test (Eisenia fetida/Eisenia andrei)

| 8.5. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele |
| --- | --- |

8.5.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele

OECD Test No. 232 (2016): Collembolan Reproduction Test in Soil

| 8.5. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele |
| --- | --- |

8.5.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele

OECD Test No. 226 (2016): Predatory mite (Hypoaspis (Geolaelaps) aculeifer) reproduction test in soil

| 8.5. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele |
| --- | --- |

8.5.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.2.2 Springtails

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.2.2 Springtails

| 8.5. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele |
| --- | --- |

8.5.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele pinnase meso- ja makroorganismidele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.3.2 Earthworms

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 13.3.2 Earthworms

| 8.6. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele |
| --- | --- |

8.6.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele

OECD Test No. 227 (2006): Terrestrial Plant Test: Vegetative Vigour Test

| 8.6. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele |
| --- | --- |

8.6.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele

OECD Test No. 208 (2006): Terrestrial Plant Test: Seedling Emergence and Seedling Growth Test

| 8.6. | Mõju sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele |
| --- | --- |

8.6.

Mõju sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 12.2 Terrestrial plants

Environment and Climate Change Canada (2016) Guidance document for testing the pathogenicity and toxicity of new microbial substances to aquatic and terrestrial organisms (EPS 1/RM/44), 12.2 Terrestrial plants

---

(1)  Komisjoni 31. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1439, millega muudetakse määrust (EL) nr 283/2013 toimeainete kohta esitatava teabe ja mikroorganisme käsitlevate konkreetsete andmenõuete osas (ELT L 227, 1.9.2022, lk 8.)

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikkel 32a (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(3)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

(4)  ELT L 93, 3.4.2013, lk 1.

(5)  Kättesaadav aadressil https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/

(6)  Enamik nimetatud katsemeetoditest on kättesaadavad ainult inglise keeles. Üksikasjalik teave katsemeetodite kohta:

| — | ISO http://www.iso.org/iso/home/store/catalogue_ics.htm |
| --- | --- |

—

ISO http://www.iso.org/iso/home/store/catalogue_ics.htm

| — | OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/ |
| --- | --- |

—

OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/

| — | EPPO http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm |
| --- | --- |

—

EPPO http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm

| — | US EPA OCSPP https://www.epa.gov/ |
| --- | --- |

—

US EPA OCSPP https://www.epa.gov/

(7)  Enamik nimetatud juhenddokumentidest on kättesaadavad ainult inglise keeles. Üksikasjalik teave juhenddokumentide kohta:

| — | Euroopa Komisjon: https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/guidelines-active-substances-and-plant-protection-products_en |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon: https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/guidelines-active-substances-and-plant-protection-products_en

| — | OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/ |
| --- | --- |

—

OECD http://www.oecd.org/env/chemicalsafetyandbiosafety/testingofchemicals/

| — | Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon: http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm |
| --- | --- |

—

Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon: http://www.eppo.int/STANDARDS/standards.htm

| — | ECHA: http://echa.europa.eu/support/guidance-on-reach-and-clp-implementation |
| --- | --- |

—

ECHA: http://echa.europa.eu/support/guidance-on-reach-and-clp-implementation

| — | EFSA: http://www.efsa.europa.eu/en/publications.htm |
| --- | --- |

—

EFSA: http://www.efsa.europa.eu/en/publications.htm

(8)  Palun võtke arvesse ainult asjakohaseks peetavaid kasutusalasid vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 reguleerimisalale, mitte vastavalt juhenddokumendile EPPO PP 1/248, milles käsitletakse biostimulaatorite mõju vastavalt määrusele (EL) nr 2019/1009 ja tehnilistele spetsifikatsioonidele CEN/TS 17724, CEN/TS 17700-1, CEN/TS 17700-2, CEN/TS 17700-3, CEN/TS 17700-4, CEN/TS 17700-5, isegi kui need biostimulaatorid on juhenddokumendis EPPO PP 1/248 määratletud kui taimekasvuregulaatorid.

(9)  https://gd.eppo.int/

(10)  Palun võtke arvesse ainult asjakohaseks peetavaid kasutusalasid vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 reguleerimisalale, mitte vastavalt juhenddokumendile EPPO PP 1/248, milles käsitletakse biostimulaatorite mõju vastavalt määrusele (EL) 2019/1009 ja tehnilistele spetsifikatsioonidele CEN/TS 17724, CEN/TS 17700-1, CEN/TS 17700-2, CEN/TS 17700-3, CEN/TS 17700-4, CEN/TS 17700-5, isegi kui need on juhenddokumendis EPPO PP1/248 määratletud kui taimekasvuregulaatorid.

(11)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/action/downloadSupplement?doi=10.2903/j.efsa.2011.2092&file=efs22092-sup-0001-Appendix.pdf

(12)  Kui see on asjakohane probleemsete metaboliitide jääkide puhul.

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/25

---

KOMISJONI TEATIS

Teade sidusrühmadele „Ühendkuningriigi väljaastumine ja Eli normid riigiabi valdkonnas“

(2023/C 202/04)

Alates 1. veebruarist 2020 on Ühendkuningriik Euroopa Liidust välja astunud ja temast on saanud kolmas riik (1). Väljaastumislepinguga (2) on ette nähtud üleminekuperiood, mis lõppes 31. detsembril 2020. Samuti on väljaastumislepinguga ette nähtud teatavad väljaastumisega seotud sätted, mida hakati kohaldama, kui üleminekuperiood lõppes.

Seetõttu tuletatakse kõigile huvitatud isikutele meelde, milline on õiguslik olukord alates üleminekuperioodi lõpust (osa A allpool). Käesolevas teates selgitatakse ka õigusnorme, mida kohaldatakse pärast üleminekuperioodi lõppu Põhja-Iirimaa suhtes (osa B allpool).

A.   Õiguslik olukord alates üleminekuperioodi lõpust

1.   Riigiabi menetlused

Alates üleminekuperioodi lõppkuupäevast ei kuulu Ühendkuningriigi antav riigiabi enam ELi kontrolli alla, välja arvatud juhul, kui see mõjutab Põhja-Iirimaa ja Euroopa Liidu vahelist kaubandust, mis toimub Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) (3) / Windsori raamistiku (4) alusel. Väljaspool Windsori raamistiku konkreetseid sätteid (vt allpool) ei ole Euroopa Komisjonil seega enam õigust uurida võimalikke riigiabimeetmeid, mida Ühendkuningriik alates sellest kuupäevast rakendab, ega teha nende kohta otsuseid. Seetõttu ei saa sidusrühmad enam esitada Euroopa Komisjonile selliste meetmete kohta ametlikke kaebusi.

Enne üleminekuperioodi lõppu antud Ühendkuningriigi riigiabi suhtes kohaldatakse järgmisi norme.

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 92 lõikele 1 on Euroopa Komisjon pädev jätkama pooleliolevaid menetlusi, (5) mis on seotud Ühendkuningriigi antud riigiabiga.

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 93 lõikele 1 on Euroopa Komisjon nelja aasta jooksul pärast üleminekuperioodi lõppu samuti pädev algatama uusi haldusmenetlusi enne üleminekuperioodi lõppu antud Ühendkuningriigi riigiabi suhtes.

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 95 lõikele 1 on Euroopa Komisjoni otsused sellisel juhul Ühendkuningriigi suhtes siduvad ja täitmisele pööratavad.

Selliste otsuste täitmata jätmise korral jääb Euroopa Komisjonile lisaks õigus anda asi nelja aasta jooksul pärast üleminekuperioodi lõppu või nimetatud otsuse tegemise kuupäeva – olenevalt sellest, kumb on hilisem – Euroopa Liidu Kohtusse (6). Kohtu otsused sellistes asjades on Ühendkuningriigi suhtes siduvad ja täitmisele pööratavad.

Sellest tulenevalt saavad sidusrühmad endiselt kas ametliku kaebusega või muul viisil teatada Euroopa Komisjonile võimalikust ebaseaduslikust riigiabist, kui Ühendkuningriik on selle andnud enne üleminekuperioodi lõppu. See kehtib ka selliste juhtumite kohta, mille korral makstakse abi välja alles hiljem, tingimusel et abisaaja juriidiline õigus abi saada tekkis enne üleminekuperioodi lõppu.

2.   Riigiabi sisulised sätted

Euroopa Komisjoni riigiabi suunistes sätestatud teatavates kokkusobivuse kriteeriumides viidatakse erandlikult ELi liikmesriikide vahelisele koostööle ja/või teatavale ELi või EMP mõõtmele (7). Üleminekuperioodi lõpust saadik ei võeta Ühendkuningriiki enam selliste kriteeriumide raames arvesse, mistõttu tuleb liikmesriikidel seda nõuetekohaselt arvestada, kui nad annavad kõnealuste sätete alusel uut abi.

B.   Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatavad õigusnormid

1.   Riigiabi eeskirjade kohaldamine Windsori raamistiku artikli 10 alusel

Üleminekuperioodi lõppemisest saadik kohaldatakse protokolli, mida nüüd tuntakse Windsori raamistikuna (8). Windsori raamistiku kohaldamisele annab perioodiliselt nõusoleku Põhja-Iirimaa assamblee, kusjuures protokolli esialgse kohaldamise periood kestab neli aastat pärast üleminekuperioodi lõppu (9).

Windsori raamistiku artikli 10 lõikes 1 on sätestatud, et „käesoleva protokolli 5. lisas loetletud liidu õiguse sätteid kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes, sealhulgas meetmete osas, millega toetatakse põllumajandustoodete tootmist ja nendega kauplemist Põhja-Iirimaal, seoses meetmetega, mis mõjutavad kõnealust kaubandust Põhja-Iirimaa ja liidu vahel, mille suhtes kohaldatakse käesolevat protokolli“.

See tähendab, et ELi riigiabi eeskirjade kohaldamist nii ELi liikmesriikide kui ka Ühendkuningriigi suhtes jätkatakse juhul, kui nende antav riigiabi mõjutab Põhja-Iirimaa ja Euroopa Liidu vahel Windsori raamistiku alusel toimuvat kaubandust. Windsori raamistiku muudest sätetest, eelkõige selle artiklitest 5 ja 9 tuleneb, et raamistiku kohaldamisalasse kuuluvad kaubavahetus ja elektrienergia hulgimüük (10).

Seoses põllumajandus- ja kalandustoodete tootmise ja nendega kauplemisega Põhja-Iirimaal on Windsori raamistiku artikli 10 lõikega 2 ette nähtud erand liidu õiguse kohaldamisest kindlaksmääratud iga-aastase kogutoetuse ülemmäära piires, tingimusel et kõnealuse erandi alla kuuluva toetuse kindlaksmääratud minimaalne protsendimäär on kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega. Kõnealune ülemmäär ja minimaalne protsendimäär on kindlaks määratud (Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi) ühiskomitee 17. detsembri 2020. aasta otsusega nr 5/2020 (11). Kõik meetmed, millega toetatakse põllumajandus- ja kalandustoodete tootmist ja nendega kauplemist Põhja-Iirimaal ning mis ei ole nimetatud erandiga hõlmatud ja mis mõjutavad asjaomast kaubandust Põhja-Iirimaa ja liidu vahel, kuuluvad Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse.

Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse jääva abi korral säilib Euroopa Komisjoni ning Euroopa Liidu Kohtu ja Üldkohtu (edaspidi „liidu kohtute“) pädevus (12).

17. detsembril 2020 tegi EL väljaastumislepingu rakendamise järelevalve eest vastutavas ühiskomitees ühepoolse deklaratsiooni. Selle sõnastus on järgmine: „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel protokolli artikli 10 lõikes 1 osutatud olukordade suhtes võtab Euroopa Komisjon nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et Põhja-Iirimaa moodustab lahutamatu osa Ühendkuningriigi siseturust. Euroopa Liit rõhutab, et kõnealuse protokolli alusel Põhja-Iirimaa ja liidu vahel toimuvale kaubandusele avalduv mõju ei saa mingil juhul olla üksnes hüpoteetiline või oletuslik, ilma et see oleks päriselt või otseselt seotud Põhja-Iirimaaga. Tuleb kindlaks teha, miks meetmel võib olla Põhja-Iirimaa ja liidu vahelisele kaubandusele selline mõju, lähtudes meetme tegelikust prognoositavast mõjust.“

Deklaratsiooniga on selgitatud protokolli (nüüd tuntud kui Windsori raamistik) artikli 10 lõike 1 kohaldamist. See ei piira siiski seda, kuidas tõlgendavad mõistet „mõju kaubandusele“ liidu kohtud.

Tingimusi, mille korral on olemas tegelik ja otsene seos Põhja-Iirimaaga, lähtudes meetme tegelikust prognoositavast mõjust, on täiendavalt selgitatud liidu ja Ühendkuningriigi poolt väljaastumislepinguga loodud ühiskomitees 24. märtsil 2023. aastal tehtud ühisdeklaratsioonis Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamise kohta:

„Käesolev ühisdeklaratsioon Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamise kohta põhineb liidu ühepoolsel deklaratsioonil, milles kinnitatakse Põhja-Iirimaa kohta Ühendkuningriigi siseturul ja tagatakse samal ajal liidu siseturu kaitse. Selles selgitatakse Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamise tingimusi, sätestatakse konkreetsed asjaolud, mille korral seda võidakse kasutada, kui Ühendkuningriigis antakse subsiidiume, ning seda võib kasutada kõnealuse sätte tõlgendamiseks.

Et saaks teha järelduse, et meede on Põhja-Iirimaaga tegelikult ja otseselt seotud ning mõjutab seega Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubandust, mille suhtes kohaldatakse Windsori raamistikku, peab sellel meetmel olema sellisele kaubandusele tegelik prognoositav mõju. Niisugune tegelik prognoositav mõju peaks olema tuntav, mitte üksnes hüpoteetiline või eeldatav.

Suurbritannias asuva abisaaja heaks võetud meetmete puhul võivad mõju tuntavusega seotud tegurite hulgas olla ettevõtja suurus, subsiidiumi suurus ja ettevõtja turuosa asjaomasel Põhja-Iirimaa turul. Pelgalt kaupade Põhja-Iirimaa turule laskmine ei ole iseenesest piisav, et sedastada otsest ja tegelikku seost, mis võimaldaks kasutada Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1, kuid Põhja-Iirimaal asuvate abisaajate heaks võetud meetmetel on suurema tõenäosusega tuntav mõju.

Suurbritannias asuvate abisaajate heaks võetud meetmete puhul, millel on tuntav mõju, tuleb lisaks tõendada, et subsiidiumist saadav majanduslik kasu kandub täielikult või osaliselt üle Põhja-Iirimaal asuvale ettevõtjale või see kantakse üle Põhja-Iirimaal turule lastud asjaomaste kaupade kaudu, näiteks müües neid turuhinnast madalama hinnaga, selleks et oleks olemas otsene ja tegelik seos, mis võimaldab kasutada Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1.“

Ühisdeklaratsiooni kohaselt kohaldatakse Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1 selliste meetmete suhtes, mis mõjutavad asjaomast kaubandust Põhja-Iirimaa ja liidu vahel, olenemata sellest, kas abisaaja asub Põhja-Iirimaal ja/või kas ta ise asjaomase kaubandusega tegeleb.

Euroopa Komisjoni ülesanne on tõendada, et meetmel on Põhja-Iirimaaga piisavalt tegelik ja otsene seos, mis põhineb selle tegelikul prognoositaval mõjul, ning et meede kuulub seega Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse. Selleks võtab Euroopa Komisjon arvesse järgnevaid kaalutlusi.

On tõenäolisem, et Põhja-Iirimaal asuvate abisaajate heaks võetud meetmetel on Põhja-Iirimaaga tegelik ja otsene seos, mis võimaldab kasutada Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1.

Selliste abisaajate heaks võetud meetmete puhul, kes asuvad muudes Ühendkuningriigi osades ja mitte Põhja-Iirimaal, peab Euroopa Komisjon tõendama nende tegelikul prognoositaval mõjul põhinevat tegelikku ja otsest seost Põhja-Iirimaaga.

| — | Euroopa Komisjon leiab, et asjaomasele Põhja-Iirimaa ja liidu vahelisele kaubandusele avalduva tegeliku prognoositava mõju tõendamiseks peab meetme mõju olema piisavalt tuntav. Selle kindlakstegemiseks viitab Euroopa Komisjon konkreetsetele näitajatele, mis põhinevad eelkõige ettevõtja suurusel, subsiidiumi suurusel ja ettevõtja turuosal Põhja-Iirimaal. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon leiab, et asjaomasele Põhja-Iirimaa ja liidu vahelisele kaubandusele avalduva tegeliku prognoositava mõju tõendamiseks peab meetme mõju olema piisavalt tuntav. Selle kindlakstegemiseks viitab Euroopa Komisjon konkreetsetele näitajatele, mis põhinevad eelkõige ettevõtja suurusel, subsiidiumi suurusel ja ettevõtja turuosal Põhja-Iirimaal.

| — | Euroopa Komisjon peab lisaks näitama, et meetmest saadav majanduslik kasu kandub täielikult või osaliselt üle Põhja-Iirimaal asuvale ettevõtjale või see kantakse üle Põhja-Iirimaal turule lastud asjaomaste kaupade kaudu, näiteks kui neid müüakse turuhinnast madalama hinnaga. Euroopa Komisjon võtab arvesse ka meetme tingimusi või omadusi, mille eesmärk on tõkestada majandusliku kasu edasikandumist. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon peab lisaks näitama, et meetmest saadav majanduslik kasu kandub täielikult või osaliselt üle Põhja-Iirimaal asuvale ettevõtjale või see kantakse üle Põhja-Iirimaal turule lastud asjaomaste kaupade kaudu, näiteks kui neid müüakse turuhinnast madalama hinnaga. Euroopa Komisjon võtab arvesse ka meetme tingimusi või omadusi, mille eesmärk on tõkestada majandusliku kasu edasikandumist.

Teenuseosutajate kasuks võetud meetmete puhul peab Euroopa Komisjon tõendama, et eelis kandub üle ettevõtjatele, kes tegelevad asjaomase Põhja-Iirimaa ja liidu vahelise kaubavahetusega. Selline kaudne eelis on harilikult olemas üksnes siis, kui meede on kujundatud nii, et selle teisesed mõjud suunatakse tuvastatavatele ettevõtjatele või kontsernidele (13).

13

Järgnevalt on esitatud näited eespool öeldu selgituseks.

| — | Subsiidiumikava, mille eesmärk on toetada Põhja-Iirimaal asuvaid kaupade tootjaid, kuulub harilikult Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse, niivõrd kui see kvalifitseerub riigiabiks. |
| --- | --- |

—

Subsiidiumikava, mille eesmärk on toetada Põhja-Iirimaal asuvaid kaupade tootjaid, kuulub harilikult Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse, niivõrd kui see kvalifitseerub riigiabiks.

| — | Väljaspool Põhja-Iirimaad asuvale ja Põhja-Iirimaa turul märkimisväärset turuosa mitteomavale väikeettevõtjale antud piiratud summaga subsiidium ei avaldaks üldjuhul piisavalt tuntavat mõju, mis osutaks tegelikul prognoositaval mõjul põhinevale tegelikule ja otsesele seosele Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

—

Väljaspool Põhja-Iirimaad asuvale ja Põhja-Iirimaa turul märkimisväärset turuosa mitteomavale väikeettevõtjale antud piiratud summaga subsiidium ei avaldaks üldjuhul piisavalt tuntavat mõju, mis osutaks tegelikul prognoositaval mõjul põhinevale tegelikule ja otsesele seosele Põhja-Iirimaaga.

| — | Muudes Ühendkuningriigi osades ja mitte Põhja-Iirimaal asuvatele suurtele tootjatele antud mahukate subsiidiumide puhul hindab Euroopa Komisjon, kas need avaldavad Põhja-Iirimaaga toimuvale kaubandusele tuntavat mõju, ning tugineb seejuures mitmesugustele parameetritele, näiteks abisaaja turuosale Põhja-Iirimaal. Kui lisaks sellele esineb reaalne oht, et majandusliku kasu ülekandumine võib mõjutada Põhja-Iirimaa turgu, järeldab Euroopa Komisjon tõenäoliselt, et kohaldub Windsori raamistiku artikli 10 lõige 1. Euroopa Komisjon ei jõua tavaliselt sellisele järeldusele, kui meede on kavandatud nii, et sellega ei kaasne reaalset majandusliku kasu ülekandumise ohtu, mis võib mõjutada Põhja-Iirimaa turgu. |
| --- | --- |

—

Muudes Ühendkuningriigi osades ja mitte Põhja-Iirimaal asuvatele suurtele tootjatele antud mahukate subsiidiumide puhul hindab Euroopa Komisjon, kas need avaldavad Põhja-Iirimaaga toimuvale kaubandusele tuntavat mõju, ning tugineb seejuures mitmesugustele parameetritele, näiteks abisaaja turuosale Põhja-Iirimaal. Kui lisaks sellele esineb reaalne oht, et majandusliku kasu ülekandumine võib mõjutada Põhja-Iirimaa turgu, järeldab Euroopa Komisjon tõenäoliselt, et kohaldub Windsori raamistiku artikli 10 lõige 1. Euroopa Komisjon ei jõua tavaliselt sellisele järeldusele, kui meede on kavandatud nii, et sellega ei kaasne reaalset majandusliku kasu ülekandumise ohtu, mis võib mõjutada Põhja-Iirimaa turgu.

| — | Subsiidiumikava, mille eesmärk on katta teatavad teenuseosutajate koolituskulud, ei kuulu üldjuhul Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse, sest see ei ole kavandatud nii, et sellega suunataks teisesed mõjud asjaomases Põhja-Iirimaa ja liidu vahelises kaubanduses osalevatele tuvastatavatele ettevõtjatele või kontsernidele. Kui aga subsiidiumikava eesmärk on pakkuda teenuseosutajatele (nt finantssektoris) rahalisi stiimuleid, et vähendada teenuste maksumust Põhja-Iirimaa ja liidu vahelises kaubavahetuses osalevate, Põhja-Iirimaal asuvate ettevõtjate jaoks, võib sellega kaasneda kaudne eelis, mis kandub üle nimetatud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

Subsiidiumikava, mille eesmärk on katta teatavad teenuseosutajate koolituskulud, ei kuulu üldjuhul Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamisalasse, sest see ei ole kavandatud nii, et sellega suunataks teisesed mõjud asjaomases Põhja-Iirimaa ja liidu vahelises kaubanduses osalevatele tuvastatavatele ettevõtjatele või kontsernidele. Kui aga subsiidiumikava eesmärk on pakkuda teenuseosutajatele (nt finantssektoris) rahalisi stiimuleid, et vähendada teenuste maksumust Põhja-Iirimaa ja liidu vahelises kaubavahetuses osalevate, Põhja-Iirimaal asuvate ettevõtjate jaoks, võib sellega kaasneda kaudne eelis, mis kandub üle nimetatud ettevõtjatele.

2.   Windsori raamistiku artikli 5 lõige 6

Windsori raamistiku artikli 5 lõige 6

Tollimakse, mida Ühendkuningriik vastavalt Windsori raamistiku artikli 5 lõikele 3 sisse nõuab, ei anta üle liidule. Windsori raamistiku artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et teatavatel tingimustel võib Ühendkuningriik tollivõla sissenõudmisest loobuda või maksta tollimaksu kauplejatele tagasi (14). Nende meetmete suhtes kohaldatakse riigiabi käsitlevat Windsori raamistiku artiklit 10, niivõrd kui need kujutavad endast riigiabi ja mõjutavad asjaomast Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubandust. Kui Euroopa Komisjoni kutsutakse selliste meetmete kokkusobivust hindama, võtab ta vastavalt vajadusele arvesse Põhja-Iirimaa olukorda (15).

14

15

Esitatud selgitused ei ole ammendavad. Nende eesmärk on anda ELi liikmesriikide ja Ühendkuningriigi kohtutele ja abi andvatele asutustele suuniseid Põhja-Iirimaa ja liidu vahelisele kaubandusele avalduva mõju mõiste kohaldamiseks. Käesoleva teatega asendatakse eelmine teade sidusrühmadele, mis avaldati 10. veebruaril 2021.

Üldteave riigiabi reguleerivate liidu õigusnormide kohta on esitatud ELi riigiabi eeskirju käsitleval Euroopa Komisjoni veebisaidil (https://competition-policy.ec.europa.eu/state-aid_et). Vajaduse korral lisatakse sellele saidile täiendavat teavet.

---

(1)  Kolmas riik on riik, mis ei ole ELi liige.

1

(2)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT L 29, 31.1.2020, lk 7) (edaspidi „väljaastumisleping“).

2

(3)  Üksikasjad Windsori raamistiku riigiabisätete kohta on esitatud teate B osas.

3

(4)  Vastavalt liidu ja Ühendkuningriigi poolt väljaastumislepinguga loodud ühiskomitees 24. märtsil 2023. aastal tehtud ühisdeklaratsioonile nr 1/2023, milles on võetud arvesse ühiskomitee otsuses nr 1/2023 sätestatud korda, tuleks protokolli, mida on ühiskomitee otsusega muudetud, nimetada nüüd „Windsori raamistikuks“. Seega nimetatakse ühiskomitee otsusega nr 1/2023 muudetud protokolli kooskõlas õiguskindluse nõuetega „Windsori raamistikuks“, kui see on liidu ja Ühendkuningriigi vahelistes suhetes väljaastumislepingu alusel asjakohane. Ühiskomitee otsusega nr 1/2023 muudetud protokolli võib „Windsori raamistikuks“ nimetada ka liidu ja Ühendkuningriigi siseriiklikus õiguses.

4

(5)  Poolelioleva menetlusena käsitatakse menetlust, millele on enne üleminekuperioodi lõppu määratud juhtuminumber (vt väljaastumislepingu artikli 92 lõike 3 punkt a).

5

(6)  Vt vastavalt väljaastumislepingu artikli 87 lõiked 1 ja 2.

6

(7)  Mõne õigusaktiga on ELi liikmesriikide ja/või EMP lepinguosaliste vahelise piiriülese koostöö korral näiteks ette nähtud suurem abi osakaal.

7

(8)  Väljaastumislepingu artikkel 185.

8

(9)  Windsori raamistiku artikkel 18.

9

(10)  Üksikasjalik selgitus selle kohta, missugune kaubavahetus Windsori raamistiku kohaldamisalasse kuulub, on esitatud raamistiku artiklites 5–9. Käesolevas teates hõlmab viide kaupadele vajaduse korral ka elektriturgu.

10

(11)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee 17. detsembri 2020. aasta otsus nr 5/2020, millega määratakse kindlaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 10 lõike 2 kohase erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgne ülemmäär ja esialgne minimaalne protsendimäär (ELT L 443, 30.12.2020, lk 13).

11

(12)  Vt Windsori raamistiku artikli 12 lõige 4.

12

(13)  Kaudse eelise mõiste asjus viidatakse komisjoni teatise (riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1)) punktidele 115 ja 116.

13

(14)  Ühendkuningriik maksab tagasi Põhja-Iirimaale toodud kaupadelt sisse nõutud tollimaksud; loobub Põhja-Iirimaale toodud kaupade puhul tekkinud tollivõla sissenõudmisest; näeb ette tingimused, mille korral makstakse tagasi tollimaks kaupadelt, mille puhul on „tõendatav, et need ei sisenenud liitu“; pakub „ettevõtjatele kompensatsiooni“, et korvata nende sätete kohaldamise mõju.

14

(15)  Windsori raamistiku artikli 5 lõige 6.

15

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/30

---

Euro vahetuskurss (1)

8. juuni 2023

(2023/C 202/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0737 |
| JPY | Jaapani jeen | 149,98 |
| DKK | Taani kroon | 7,4498 |
| GBP | Inglise nael | 0,86113 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,6480 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9751 |
| ISK | Islandi kroon | 149,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,7580 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,625 |
| HUF | Ungari forint | 368,65 |
| PLN | Poola zlott | 4,4788 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9530 |
| TRY | Türgi liir | 25,0875 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6061 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4342 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4126 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7696 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4460 |
| KRW | Korea vonn | 1 399,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,3284 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6541 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 979,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9589 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,228 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,408 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2866 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,6188 |
| INR | India ruupia | 88,6170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0737

JPY

Jaapani jeen

149,98

DKK

Taani kroon

7,4498

GBP

Inglise nael

0,86113

SEK

Rootsi kroon

11,6480

CHF

Šveitsi frank

0,9751

ISK

Islandi kroon

149,50

NOK

Norra kroon

11,7580

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,625

HUF

Ungari forint

368,65

PLN

Poola zlott

4,4788

RON

Rumeenia leu

4,9530

TRY

Türgi liir

25,0875

AUD

Austraalia dollar

1,6061

CAD

Kanada dollar

1,4342

HKD

Hongkongi dollar

8,4126

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7696

SGD

Singapuri dollar

1,4460

KRW

Korea vonn

1 399,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,3284

CNY

Hiina jüaan

7,6541

IDR

Indoneesia ruupia

15 979,46

MYR

Malaisia ringit

4,9589

PHP

Filipiini peeso

60,228

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,408

BRL

Brasiilia reaal

5,2866

MXN

Mehhiko peeso

18,6188

INR

India ruupia

88,6170

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/31

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 13 kohane teatis likvideerimisel oleva Läti krediidiasutuse Baltic International Bank SE lõpetamise ja sellele järgneva likvideerimise kohta

(2023/C 202/06)

Nõude esitamise kutse. Kehtestatud tähtajad.

Majandusasjade kohtu 24. märtsi 2023. aasta otsusega tsiviilasjas nr C75010823 tunnistati ettevõtja Baltic International Bank SE (reg. nr 40003127883) likvideeritavaks pangaks ja algatati selle likvideerimine. Baltic International Bank SE likvideerijaks on nimetatud vandeadvokaat Olavs Cers.

Võlausaldajate ja teiste isikute nõuded ning muud nõuded likvideeritava Baltic International Bank SE vastu tuleb likvideerijale esitada 30. juuniks 2023. Võlausaldajate nõuded, mis on esitatud pärast seda tähtaega, vaadatakse läbi ja rahuldatakse krediidiasutuste seaduse paragrahvi 1393 punktis 3 sätestatud korras.

Baltic International Bank SE likvideerija töökoht likvideerimise ajal on Grēcinieku iela 6, Rīga, LV-1050, ning telefonid +371 67000444 ja +371 67365865 (tööpäevadel kell 9.00–17.00). Ühendust saab pidada ka e-posti aadressil bib.likvidators@cersjurkans.lv.

Võlausaldaja taotlus peab olema läti keeles. Muukeelsele taotlusele tuleb lisada notariaalselt kinnitatud tõlge läti keelde. Võlausaldaja taotlusele tuleb lisada originaaldokumendid, originaalide esitamisel aga nende dokumentide notariaalselt tõestatud koopiad, mis vastavad 1961. aasta välisriigi avalike dokumentide legaliseerimise nõude tühistamise Haagi konventsiooni nõuetele.

Võlausaldajad peavad esitama nõude kogusumma nii nõude vääringus kui ka eurodes, arvutatuna vastavalt Euroopa Keskpanga 12. detsembri 2022. aasta vahetuskursile.

Baltic International Bank SE võlausaldajate nõuded ja tõendavad dokumendid tuleb esitada likvideeritava Baltic International Bank SE likvideerijale Olavs Cersile

| — | isiklikult Riias, aadressil Strēlnieku iela 9-4 (tööpäevadel kell 9.00–17.00), |
| --- | --- |

—

isiklikult Riias, aadressil Strēlnieku iela 9-4 (tööpäevadel kell 9.00–17.00),

| — | saata need tähitud kirjaga aadressil Strēlnieku iela 9-4, Riga, LV-1010, Latvia, |
| --- | --- |

—

saata need tähitud kirjaga aadressil Strēlnieku iela 9-4, Riga, LV-1010, Latvia,

| — | või koostada võlausaldaja nõue Läti digitaaldokumentide seaduse kohaselt, varustada see turvalise digiallkirja ja ajatempliga ning saata see likvideerija e-posti aadressile bib.likvidators@cersjurkans.lv. |
| --- | --- |

—

või koostada võlausaldaja nõue Läti digitaaldokumentide seaduse kohaselt, varustada see turvalise digiallkirja ja ajatempliga ning saata see likvideerija e-posti aadressile bib.likvidators@cersjurkans.lv.

Kui võlausaldaja lisab võlausaldaja nõudele tuletatud dokumente, on likvideerijal õigus nõuda originaaldokumentide esitamist ja võlausaldaja on kohustatud need esitama. Likvideerijal on õigus nõuda muid dokumente ja nendest tuletatud dokumente, kui neid on vaja võlausaldaja nõude kohta otsuse tegemiseks.

Üksikasjalik teave võlausaldaja nõude esitamise tingimuste kohta on kättesaadav likvideeritava Baltic International Bank SE veebisaidil https://www.bib.eu/en/news/03/29/notification-commencement-liquidation-baltic-international-bank-se-filing-creditors-claims-claims.

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/32

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 202/07)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 18.5.2023 |
| --- | --- |
| Kestus | 18.5.2023–31.12.2023 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | JAX/08C. (sealhulgas eritingimus JAX/*09.) |
| Liik | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| Püügipiirkond | 8c |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 01/TQ194 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

18.5.2023

Kestus

18.5.2023–31.12.2023

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

JAX/08C. (sealhulgas eritingimus JAX/*09.)

Liik

Stauriidid (Trachurus spp.)

Püügipiirkond

8c

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

01/TQ194

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/33

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (1)) artikli 2 punktis 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

(2023/C 202/08)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (2)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 39.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on ajakohastatud versioon kättesaadav ka rände ja siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

SAKSAMAA

Väljaandes ELT C 286, 27.7. 2022, lk 33 avaldatud teabe asendamine.

Põhjamere sadamad

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

Borkum

| (2) | Brake |
| --- | --- |

(2)

Brake

| (3) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(3)

Brunsbüttel

| (4) | Büsum |
| --- | --- |

(4)

Büsum

| (5) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(5)

Bützflether Sand

| (6) | Bremen |
| --- | --- |

(6)

Bremen

| (7) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(7)

Bremerhaven

| (8) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(8)

Cuxhaven

| (9) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(9)

Eckwarderhörne

| (10) | Elsfleth |
| --- | --- |

(10)

Elsfleth

| (11) | Emden |
| --- | --- |

(11)

Emden

| (12) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(12)

Fedderwardersiel

| (13) | Glückstadt |
| --- | --- |

(13)

Glückstadt

| (14) | Hamburg |
| --- | --- |

(14)

Hamburg

| (15) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(15)

Hamburg-Neuenfelde

| (16) | Helgoland |
| --- | --- |

(16)

Helgoland

| (17) | Horumersiel |
| --- | --- |

(17)

Horumersiel

| (18) | Husum |
| --- | --- |

(18)

Husum

| (19) | Leer |
| --- | --- |

(19)

Leer

| (20) | Lemwerder |
| --- | --- |

(20)

Lemwerder

| (21) | List/Sylt |
| --- | --- |

(21)

List/Sylt

| (22) | Norddeich |
| --- | --- |

(22)

Norddeich

| (23) | Nordenham |
| --- | --- |

(23)

Nordenham

| (24) | Norderney |
| --- | --- |

(24)

Norderney

| (25) | Papenburg |
| --- | --- |

(25)

Papenburg

| (26) | Stadersand |
| --- | --- |

(26)

Stadersand

| (27) | Wangerooge |
| --- | --- |

(27)

Wangerooge

| (28) | Wedel |
| --- | --- |

(28)

Wedel

| (29) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(29)

Wewelsfleth

| (30) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(30)

Wilhelmshaven

Läänemere sadamad

| (1) | Eckernförde (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

(1)

Eckernförde (mereväe sadamarajatised)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

Flensburg-Hafen

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

Greifswald-Ladebow Hafen

| (4) | Jägersberg (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

(4)

Jägersberg (mereväe sadamarajatised)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

Kiel

| (6) | Kiel (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

(6)

Kiel (mereväe sadamarajatised)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

Kiel-Holtenau

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

Lubmin

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

Lübeck

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

Lübeck-Travemünde

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

Mukran

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

Neustadt

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

Puttgarden

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

Rendsburg

| (15) | Rostocki sadam (Warnemünde sadama ja Rostocki meresadama ühendamine) |
| --- | --- |

(15)

Rostocki sadam (Warnemünde sadama ja Rostocki meresadama ühendamine)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

Sassnitz

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

Stralsund

| (18) | Surendorf (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

(18)

Surendorf (mereväe sadamarajatised)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

Vierow

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

Wismar

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

Wolgast

SZCZECINI LAHT

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Ueckermünde

Lennujaamad, lennuväljad

BADEN-WÜRTTEMBERGI LIIDUMAAL

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

Aalen-Heidenheim-Elchingen

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

Donaueschingen-Villingen

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

Freiburg/Brg.

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

Friedrichshafen-Löwental

| (6) | Heubach (maakond Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

Heubach (maakond Schwäb. Gmünd)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

Lahr

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

Laupheim

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

Leutkirch-Unterzeil

| (10) | Mannheimi linn |
| --- | --- |

(10)

Mannheimi linn

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

Mengen

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

Niederstetten

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

Schwäbisch Hall

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

Stuttgart

BAIERI LIIDUMAAL

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

Aschaffenburg

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

Augsburg-Mühlhausen

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

Bayreuth – Bindlacher Berg

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

Coburg-Brandebsteinsebene

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

Giebelstadt

| (6) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(6)

Hof-Plauen

| (7) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(7)

Ingolstadt

| (8) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(8)

Landshut-Ellermühle

| (9) | Lechfeld |
| --- | --- |

(9)

Lechfeld

| (10) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(10)

Memmingerberg

| (11) | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

(11)

München „Franz Joseph Strauß“

| (12) | Neuburg |
| --- | --- |

(12)

Neuburg

| (13) | Nürnberg |
| --- | --- |

(13)

Nürnberg

| (14) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(14)

Oberpfaffenhofen

| (15) | Roth |
| --- | --- |

(15)

Roth

| (16) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(16)

Straubing-Wallmühle

BERLIINI LIIDUMAAL

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

Berlin-Tegel

BRANDENBURGI LIIDUMAAL

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt“ |
| --- | --- |

(1)

Berlin Brandenburg „Willy Brandt“

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

Schönhagen

BREMENI LIIDUMAAL

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

Bremen

HAMBURGI LIIDUMAAL

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

Hamburg

HESSENI LIIDUMAAL

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

Allendorf/Eder

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

Egelsbach

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

Frankfurt/Main

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

Fritzlar

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

Kassel-Calden

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

Reichelsheim

MECKLENBURG-VORPOMMERNI LIIDUMAAL

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

Neubrandenburg-Trollenhagen

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

Rostock-Laage

ALAM-SAKSI LIIDUMAAL

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

Borkum

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

Braunschweig-Waggum

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

Bückeburg-Achum

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

Celle

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

Damme/Dümmer-See

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

Diepholz

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

Emden

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

Fassberg

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

Ganderkesee

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

Hannover

| (11) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(11)

Leer-Nüttermoor

| (12) | Nordholz |
| --- | --- |

(12)

Nordholz

| (13) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(13)

Osnabrück-Atterheide

| (14) | Wangerooge |
| --- | --- |

(14)

Wangerooge

| (15) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(15)

Wilhelmshaven-Mariensiel

| (16) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(16)

Wittmundhafen

| (17) | Wunstorf |
| --- | --- |

(17)

Wunstorf

NORDRHEIN-WESTFALENI LIIDUMAAL

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

Aachen-Merzbrück

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

Arnsberg

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

Bielefeld-Windelsbleiche

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

Bonn-Hardthöhe

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

Dortmund-Wickede

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

Düsseldorf

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

Essen-Mülheim

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

Bonn Hangelar

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

Köln/Bonn

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

Marl/Loemühle

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

Mönchengladbach

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

Münster-Osnabrück

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

Nörvenich

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

Paderborn-Lippstadt

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

Porta Westfalica

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

Rheine-Bentlage

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

Siegerland

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

Stadtlohn-Wenningfeld

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

Weeze-Lahrbruch

RHEINLAND-PFALZI LIIDUMAAL

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

Büchel

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

Föhren

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

Hahn

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

Koblenz-Winningen

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

Mainz-Finthen

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

Pirmasens-Pottschütthöhe

| (7) | Ramstein (USA õhubaas) |
| --- | --- |

(7)

Ramstein (USA õhubaas)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

Speyer

| (9) | Spangdahlem (USA õhubaas) |
| --- | --- |

(9)

Spangdahlem (USA õhubaas)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

Zweibrücken

SAARIMAA LIIDUMAAL

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

Saarbrücken-Ensheim

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

Saarlouis/Düren

SAKSIMAA LIIDUMAAL

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

Dresden

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

Leipzig-Halle

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

Rothenburg/Oberlausitz

SAKSI-ANHALTI LIIDUMAAL

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

Cochstedt

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

Magdeburg

SCHLESWIG-HOLSTEINI LIIDUMAAL

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

Helgoland-Düne

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

Hohn

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

Kiel-Holtenau

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

Lübeck-Blankensee

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

Schleswig/Jagel

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

Westerland/Sylt

TÜÜRINGI LIIDUMAAL

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

Altenburg-Nobitz

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

Erfurt-Weimar

HISPAANIA

Väljaandes ELT C 420, 22.11.2014, lk 9 avaldatud teabe asendamine.

Õhupiir

| 1. | Albacete |
| --- | --- |

1.

Albacete

| 2. | Alicante |
| --- | --- |

2.

Alicante

| 3. | Almería |
| --- | --- |

3.

Almería

| 4. | Asturias |
| --- | --- |

4.

Asturias

| 5. | Badajoz |
| --- | --- |

5.

Badajoz

| 6. | Barcelona |
| --- | --- |

6.

Barcelona

| 7. | Bilbao |
| --- | --- |

7.

Bilbao

| 8. | Burgos |
| --- | --- |

8.

Burgos

| 9. | Castellón |
| --- | --- |

9.

Castellón

| 10. | Ciudad Real |
| --- | --- |

10.

Ciudad Real

| 11. | Fuerteventura |
| --- | --- |

11.

Fuerteventura

| 12. | Gerona |
| --- | --- |

12.

Gerona

| 13. | Gran Canaria |
| --- | --- |

13.

Gran Canaria

| 14. | Granada |
| --- | --- |

14.

Granada

| 15. | Huesca-Pirineos |
| --- | --- |

15.

Huesca-Pirineos

| 16. | Ibiza |
| --- | --- |

16.

Ibiza

| 17. | Jerez de la Frontera |
| --- | --- |

17.

Jerez de la Frontera

| 18. | La Coruña |
| --- | --- |

18.

La Coruña

| 19. | La Palma |
| --- | --- |

19.

La Palma

| 20. | Lanzarote |
| --- | --- |

20.

Lanzarote

| 21. | León |
| --- | --- |

21.

León

| 22. | Lleida-Alguaire |
| --- | --- |

22.

Lleida-Alguaire

| 23. | Logroño-Agoncillo |
| --- | --- |

23.

Logroño-Agoncillo

| 24. | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

24.

Madrid-Barajas

| 25. | Málaga |
| --- | --- |

25.

Málaga

| 26. | Matacán (Salamanca) |
| --- | --- |

26.

Matacán (Salamanca)

| 27. | Menorca |
| --- | --- |

27.

Menorca

| 28. | Murcia |
| --- | --- |

28.

Murcia

| 29. | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

29.

Palma de Mallorca

| 30. | Pamplona |
| --- | --- |

30.

Pamplona

| 31. | Reus |
| --- | --- |

31.

Reus

| 32. | San Sebastián |
| --- | --- |

32.

San Sebastián

| 33. | Santander |
| --- | --- |

33.

Santander

| 34. | Santiago |
| --- | --- |

34.

Santiago

| 35. | Sevilla |
| --- | --- |

35.

Sevilla

| 36. | Tenerife North |
| --- | --- |

36.

Tenerife North

| 37. | Tenerife South |
| --- | --- |

37.

Tenerife South

| 38. | Teruel |
| --- | --- |

38.

Teruel

| 39. | Valencia |
| --- | --- |

39.

Valencia

| 40. | Valladolid |
| --- | --- |

40.

Valladolid

| 41. | Vigo |
| --- | --- |

41.

Vigo

| 42. | Vitoria |
| --- | --- |

42.

Vitoria

| 43. | Zaragoza |
| --- | --- |

43.

Zaragoza

Merepiir

| 1. | Algeciras (Cádiz) |
| --- | --- |

1.

Algeciras (Cádiz)

| 2. | Alicante |
| --- | --- |

2.

Alicante

| 3. | Almería |
| --- | --- |

3.

Almería

| 4. | Arrecife (Lanzarote) |
| --- | --- |

4.

Arrecife (Lanzarote)

| 5. | Avilés (Asturias) |
| --- | --- |

5.

Avilés (Asturias)

| 6. | Barcelona |
| --- | --- |

6.

Barcelona

| 7. | Bilbao |
| --- | --- |

7.

Bilbao

| 8. | Cádiz |
| --- | --- |

8.

Cádiz

| 9. | Cartagena (Murcia) |
| --- | --- |

9.

Cartagena (Murcia)

| 10. | Castellón |
| --- | --- |

10.

Castellón

| 11. | Ceuta |
| --- | --- |

11.

Ceuta

| 12. | Ferrol (La Coruña) |
| --- | --- |

12.

Ferrol (La Coruña)

| 13. | Gijón |
| --- | --- |

13.

Gijón

| 14. | Huelva |
| --- | --- |

14.

Huelva

| 15. | Ibiza |
| --- | --- |

15.

Ibiza

| 16. | La Coruña |
| --- | --- |

16.

La Coruña

| 17. | La Línea de la Concepción |
| --- | --- |

17.

La Línea de la Concepción

| 18. | La Luz (Las Palmas) |
| --- | --- |

18.

La Luz (Las Palmas)

| 19. | Mahón |
| --- | --- |

19.

Mahón

| 20. | Málaga |
| --- | --- |

20.

Málaga

| 21. | Melilla |
| --- | --- |

21.

Melilla

| 22. | Motril (Granada) |
| --- | --- |

22.

Motril (Granada)

| 23. | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

23.

Palma de Mallorca

| 24. | Puerto del Rosario (Fuerteventura) |
| --- | --- |

24.

Puerto del Rosario (Fuerteventura)

| 25. | Puerto de Santa Cruz La Palma (La Palma) |
| --- | --- |

25.

Puerto de Santa Cruz La Palma (La Palma)

| 26. | Sagunto (Provincia de Valencia) |
| --- | --- |

26.

Sagunto (Provincia de Valencia)

| 27. | San Sebastian |
| --- | --- |

27.

San Sebastian

| 28. | Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- |

28.

Santa Cruz de Tenerife

| 29. | Santander |
| --- | --- |

29.

Santander

| 30. | Sevilla |
| --- | --- |

30.

Sevilla

| 31. | Tarifa |
| --- | --- |

31.

Tarifa

| 32. | Tarragona |
| --- | --- |

32.

Tarragona

| 33. | Valencia |
| --- | --- |

33.

Valencia

| 34. | Vigo |
| --- | --- |

34.

Vigo

Maismaapiir

| 1. | Ceuta |
| --- | --- |

1.

Ceuta

| 2. | Melilla |
| --- | --- |

2.

Melilla

| 3. | La Seo de Urgel |
| --- | --- |

3.

La Seo de Urgel

| 4. | La Línea de la Concepción* |
| --- | --- |

4.

La Línea de la Concepción*

| * | La Línea de la Concepciónis asuv tolli- ja politseikontrollpunkt ei vasta sellisele piiri kirjeldusele, mida Hispaania Utrechti lepingus tunnistab. |
| --- | --- |

*

PRANTSUSMAA

Väljaandes ELT C 229, 14.6. 2022, lk 8 avaldatud teabe asendamine.

Õhupiir

| (1) | Ajaccio – Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio – Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac-Dordonge-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac-Dordonge-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz – Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz – Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest-Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest-Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi – Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi – Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry – Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry – Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville-Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville-Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Epinal-Mirecourt

| (33) | Figari – Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari – Sud Corse

| (34) | Grenoble – Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble – Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Istres-Le-Tubé |
| --- | --- |

(36)

Istres-Le-Tubé

| (37) | La Môle – Saint-Tropez (avatud 1. juulist 15. oktoobrini) |
| --- | --- |

(37)

La Môle – Saint-Tropez (avatud 1. juulist 15. oktoobrini)

| (38) | La Rochelle – Ile de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle – Ile de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (avatud 1. juunist 31. juulini. Erakorraliselt avatud 22.–31. oktoobrini 2022) |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (avatud 1. juunist 31. juulini. Erakorraliselt avatud 22.–31. oktoobrini 2022)

| (42) | Le Havre – Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre – Octeville

| (43) | Le Mans – Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans – Arnage

| (44) | Le Touquet – Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet – Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient – Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient – Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon – Saint-Exupéry |
| --- | --- |

(49)

Lyon – Saint-Exupéry

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco kopteriväljak |
| --- | --- |

(52)

Monaco kopteriväljak

| (53) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier-Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice – Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice – Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans – Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans – Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris – Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris – Charles de Gaulle

| (60) | Paris – Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(60)

Paris – Issy-les-Moulineaux

| (61) | Paris – le Bourget |
| --- | --- |

(61)

Paris – le Bourget

| (62) | Paris-Orly |
| --- | --- |

(62)

Paris-Orly

| (63) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(63)

Pau-Pyrénées

| (64) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(64)

Perpignan-Rivesaltes

| (65) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(65)

Poitiers-Biard

| (66) | Quimper-Pluguffan (avatud mai algusest septembri alguseni) |
| --- | --- |

(66)

Quimper-Pluguffan (avatud mai algusest septembri alguseni)

| (67) | Rennes – Saint-Jacques |
| --- | --- |

(67)

Rennes – Saint-Jacques

| (68) | Rodez-Aveyron |
| --- | --- |

(68)

Rodez-Aveyron

| (69) | Rouen – Vallée de Seine |
| --- | --- |

(69)

Rouen – Vallée de Seine

| (70) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(70)

Saint-Brieuc-Armor

| (71) | Saint-Etienne Loire |
| --- | --- |

(71)

Saint-Etienne Loire

| (72) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(72)

Saint-Nazaire-Montoir

| (73) | Salon de Provence (10. mai 2023–27. mai 2023) |
| --- | --- |

(73)

Salon de Provence (10. mai 2023–27. mai 2023)

| (74) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(74)

Strasbourg-Entzheim

| (75) | Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
| --- | --- |

(75)

Tarbes-Lourdes-Pyrénées

| (76) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(76)

Toulouse-Blagnac

| (77) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(77)

Toulouse-Francazal

| (78) | Tours – Val de Loire |
| --- | --- |

(78)

Tours – Val de Loire

| (79) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(79)

Troyes-Barberey

| (80) | Valence – Chabeuil (alates 1. juunist 2021) |
| --- | --- |

(80)

Valence – Chabeuil (alates 1. juunist 2021)

| (81) | Vélizy-Villacoublay |
| --- | --- |

(81)

Vélizy-Villacoublay

Merepiir

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes – Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes – Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Douvres |
| --- | --- |

(13)

Douvres

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle – La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle – La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Les Sables-d’Olonne-Port |
| --- | --- |

(19)

Les Sables-d’Olonne-Port

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marseille |
| --- | --- |

(21)

Marseille

| (22) | Monaco – Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco – Port de la Condamine

| (23) | Nantes – Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes – Saint-Nazaire

| (24) | Nice |
| --- | --- |

(24)

Nice

| (25) | Port-de-Bouc-Fos / Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos / Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Maismaapiir

| (1) | Raudteejaam Bourg-Saint-Maurice (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani) |
| --- | --- |

(1)

Raudteejaam Bourg-Saint-Maurice (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani)

| (2) | Raudteejaam Moûtiers (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani) |
| --- | --- |

(2)

Raudteejaam Moûtiers (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani)

| (3) | Raudteejaam Ashford International |
| --- | --- |

(3)

Raudteejaam Ashford International

| (4) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(4)

Cheriton/Coquelles

| (5) | Raudteejaam Chessy – Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

(5)

Raudteejaam Chessy – Marne-la-Vallée

| (6) | Raudteejaam Fréthun |
| --- | --- |

(6)

Raudteejaam Fréthun

| (7) | Raudteejaam Lille-Europe |
| --- | --- |

(7)

Raudteejaam Lille-Europe

| (8) | Raudteejaam Paris-Nord |
| --- | --- |

(8)

Raudteejaam Paris-Nord

| (9) | Raudteejaam St-Pancras |
| --- | --- |

(9)

Raudteejaam St-Pancras

| (10) | Raudteejaam Ebbsfleet |
| --- | --- |

(10)

Raudteejaam Ebbsfleet

| (11) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(11)

Pas de la Case-Porta

| (12) | Raudteejaam TGV Roissy – lennujaam |
| --- | --- |

(12)

Raudteejaam TGV Roissy – lennujaam

HORVAATIA

Väljaandes ELT C 242, 23.8.2013, lk 2 avaldatud teabe asendamine.

HORVAATIA VABARIIK – BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel koos kontrollteenistustega (PKP) (3):

| 1. | Stara Gradiška, |
| --- | --- |

1.

Stara Gradiška,

| 2. | Nova Sela. |
| --- | --- |

2.

Nova Sela.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel:

| 1. | Županja, |
| --- | --- |

1.

Županja,

| 2. | Gunja, |
| --- | --- |

2.

Gunja,

| 3. | Slavonski Šamac, |
| --- | --- |

3.

Slavonski Šamac,

| 4. | Slavonski Brod, |
| --- | --- |

4.

Slavonski Brod,

| 5. | Jasenovac, |
| --- | --- |

5.

Jasenovac,

| 6. | Maljevac, |
| --- | --- |

6.

Maljevac,

| 7. | Ličko Petrovo Selo, |
| --- | --- |

7.

Ličko Petrovo Selo,

| 8. | Strmica, |
| --- | --- |

8.

Strmica,

| 9. | Kamensko, |
| --- | --- |

9.

Kamensko,

| 10. | Vinjani Gornji, |
| --- | --- |

10.

Vinjani Gornji,

| 11. | Vinjani Donji, |
| --- | --- |

11.

Vinjani Donji,

| 12. | Gornji Brgat, |
| --- | --- |

12.

Gornji Brgat,

| 13. | Klek, |
| --- | --- |

13.

Klek,

| 14. | Zaton Doli. |
| --- | --- |

14.

Zaton Doli.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid raudteel:

| 1. | Drenovci, |
| --- | --- |

1.

Drenovci,

| 2. | Volinja, |
| --- | --- |

2.

Volinja,

| 3. | Ličko Dugo Polje, |
| --- | --- |

3.

Ličko Dugo Polje,

| 4. | Slavonski Šamac, |
| --- | --- |

4.

Slavonski Šamac,

| 5. | Metković. |
| --- | --- |

5.

Metković.

Rahvusvaheliseks reisijateveoks avatud alalised piiripunktid maanteel:

| 1. | Hrvatska Kostajnica, |
| --- | --- |

1.

Hrvatska Kostajnica,

| 2. | Užljebić, |
| --- | --- |

2.

Užljebić,

| 3. | Aržano, |
| --- | --- |

3.

Aržano,

| 4. | Orah, |
| --- | --- |

4.

Orah,

| 5. | Čepikuće, |
| --- | --- |

5.

Čepikuće,

| 6. | Prud, |
| --- | --- |

6.

Prud,

| 7. | Metković, |
| --- | --- |

7.

Metković,

| 8. | Mali Prolog, |
| --- | --- |

8.

Mali Prolog,

| 9. | Dvor. |
| --- | --- |

9.

Dvor.

Alalised piiripunktid kohaliku piiriliikluse jaoks (4):

| 1. | Pašin Potok, |
| --- | --- |

1.

Pašin Potok,

| 2. | Bogovolja, |
| --- | --- |

2.

Bogovolja,

| 3. | Kordunski Ljeskovac, |
| --- | --- |

3.

Kordunski Ljeskovac,

| 4. | Lička Kaldrma, |
| --- | --- |

4.

Lička Kaldrma,

| 5. | Bili Brig, |
| --- | --- |

5.

Bili Brig,

| 6. | Aržano Pazar, |
| --- | --- |

6.

Aržano Pazar,

| 7. | Dvorine, |
| --- | --- |

7.

Dvorine,

| 8. | Cera, |
| --- | --- |

8.

Cera,

| 9. | Jovića Most, |
| --- | --- |

9.

Jovića Most,

| 10. | Sebišina, |
| --- | --- |

10.

Sebišina,

| 11. | Slivno, |
| --- | --- |

11.

Slivno,

| 12. | Podprolog, |
| --- | --- |

12.

Podprolog,

| 13. | Unka, |
| --- | --- |

13.

Unka,

| 14. | Vukov Klanac, |
| --- | --- |

14.

Vukov Klanac,

| 15. | Imotica, |
| --- | --- |

15.

Imotica,

| 16. | Slano, |
| --- | --- |

16.

Slano,

| 17. | Hrvatska Dubica, |
| --- | --- |

17.

Hrvatska Dubica,

| 18. | Gabela Polje. |
| --- | --- |

18.

Gabela Polje.

HORVAATIA VABARIIK – MONTENEGRO

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel koos kontrollteenistustega (PKP) (5):

| 1. | Karasovići. |
| --- | --- |

1.

Karasovići.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel:

| 1. | Vitaljina. |
| --- | --- |

1.

Vitaljina.

HORVAATIA VABARIIK – SERBIA VABARIIK

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel koos kontrollteenistustega (PKP) (6):

| 1. | Bajakovo. |
| --- | --- |

1.

Bajakovo.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel:

| 1. | Batina. |
| --- | --- |

1.

Batina.

| 2. | Erdut, |
| --- | --- |

2.

Erdut,

| 3. | Ilok, |
| --- | --- |

3.

Ilok,

| 4. | Principovac, |
| --- | --- |

4.

Principovac,

| 5. | Tovarnik, |
| --- | --- |

5.

Tovarnik,

| 6. | Principanovac II |
| --- | --- |

6.

Principanovac II

| 7. | Ilok II |
| --- | --- |

7.

Ilok II

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid raudteel:

| 1. | Tovarnik, |
| --- | --- |

1.

Tovarnik,

| 2. | Erdut. |
| --- | --- |

2.

Erdut.

Piiripunktid jõgedel

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid jõesadamates:

| 1. | Osijek, |
| --- | --- |

1.

Osijek,

| 2. | Slavonski Brod, |
| --- | --- |

2.

Slavonski Brod,

| 3. | Sisak, |
| --- | --- |

3.

Sisak,

| 4. | Vukovar. |
| --- | --- |

4.

Vukovar.

Piiripunktid merepiiril

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid meresadamates koos kontrollteenistustega (PKP) (7):

| 1. | Rijeka, |
| --- | --- |

1.

Rijeka,

| 2. | Ploče. |
| --- | --- |

2.

Ploče.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid meresadamates:

| 1. | Zadar, |
| --- | --- |

1.

Zadar,

| 2. | Šibenik, |
| --- | --- |

2.

Šibenik,

| 3. | Split, |
| --- | --- |

3.

Split,

| 4. | Dubrovnik, |
| --- | --- |

4.

Dubrovnik,

| 5. | Raša-Bršica. |
| --- | --- |

5.

Raša-Bršica.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid meresadamates:

| 1. | Umag, |
| --- | --- |

1.

Umag,

| 2. | Pula, |
| --- | --- |

2.

Pula,

| 3. | Mali Lošinj, |
| --- | --- |

3.

Mali Lošinj,

| 4. | Vis, |
| --- | --- |

4.

Vis,

| 5. | Cavtat, |
| --- | --- |

5.

Cavtat,

| 6. | Ubli. |
| --- | --- |

6.

Ubli.

Rahvusvaheliseks reisijateveoks avatud hooajalised piiripunktid meresadamates:

Piiripunktid lennujaaamdes

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid lennujaamades koos kontrollteenistustega (PKP) (8):

| 1. | Zagreb. |
| --- | --- |

1.

Zagreb.

Rahvusvaheliseks reisijate- ja kaubaveoks avatud alalised piiripunktid maanteel lennujaamades:

| 1. | Pula, |
| --- | --- |

1.

Pula,

| 2. | Rijeka, |
| --- | --- |

2.

Rijeka,

| 3. | Zadar, |
| --- | --- |

3.

Zadar,

| 4. | Split, |
| --- | --- |

4.

Split,

| 5. | Dubrovnik, |
| --- | --- |

5.

Dubrovnik,

| 6. | Osijek. |
| --- | --- |

6.

Osijek.

Rahvusvaheliseks reisijateveoks avatud alalised piiripunktid lennujaamades:

| 1. | Mali Lošinj, |
| --- | --- |

1.

Mali Lošinj,

| 2. | Brač. |
| --- | --- |

2.

Brač.

Märkus

| — | Alaline piiripunkt: piiripunkt, mis on avatud 24 tundi päevas. |
| --- | --- |

—

Alaline piiripunkt: piiripunkt, mis on avatud 24 tundi päevas.

| — | Hooajaline piiripunkt: piiripunkt, mis on avatud 1. aprillist kuni 1. oktoobrini (kui ülestõusmispühad algavad enne 1. aprilli, peab asjaomane piiripunkt olema avatud seitse päeva enne ülestõusmispühi). |
| --- | --- |

—

Hooajaline piiripunkt: piiripunkt, mis on avatud 1. aprillist kuni 1. oktoobrini (kui ülestõusmispühad algavad enne 1. aprilli, peab asjaomane piiripunkt olema avatud seitse päeva enne ülestõusmispühi).

Eelmiste väljaannete loetelu

| | ELT C 247, 13.10.2006, lk 25. |
| --- | --- |

ELT C 247, 13.10.2006, lk 25.

| | ELT C 77, 5.4.2007, lk 11. |
| --- | --- |

ELT C 77, 5.4.2007, lk 11.

| | ELT C 153, 6.7.2007, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 153, 6.7.2007, lk 22.

| | ELT C 164, 18.7.2008, lk 45. |
| --- | --- |

ELT C 164, 18.7.2008, lk 45.

| | ELT C 316, 28.12.2007, lk 1. |
| --- | --- |

ELT C 316, 28.12.2007, lk 1.

| | ELT C 134, 31.5.2008, lk 16. |
| --- | --- |

ELT C 134, 31.5.2008, lk 16.

| | ELT C 177, 12.7.2008, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 177, 12.7.2008, lk 9.

| | ELT C 200, 6.8.2008, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 200, 6.8.2008, lk 10.

| | ELT C 331, 31.12.2008, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 331, 31.12.2008, lk 13.

| | ELT C 3, 8.1.2009, lk 10. . |
| --- | --- |

ELT C 3, 8.1.2009, lk 10. .

| | ELT C 37, 14.2.2009, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 37, 14.2.2009, lk 10.

| | ELT C 64, 19.3.2009, lk 20. |
| --- | --- |

ELT C 64, 19.3.2009, lk 20.

| | ELT C 99, 30.4.2009, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 99, 30.4.2009, lk 7.

| | ELT C 229, 23.9.2009, lk 28. |
| --- | --- |

ELT C 229, 23.9.2009, lk 28.

| | ELT C 263, 5.11.2009, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 263, 5.11.2009, lk 22.

| | ELT C 298, 8.12.2009, lk 17. . |
| --- | --- |

ELT C 298, 8.12.2009, lk 17. .

| | ELT C 74, 24.3.2010, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 74, 24.3.2010, lk 13.

| | ELT C 326, 3.12.2010, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 326, 3.12.2010, lk 17.

| | ELT C 355, 29.12.2010, lk 34. |
| --- | --- |

ELT C 355, 29.12.2010, lk 34.

| | ELT C 22, 22.1.2011, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 22, 22.1.2011, lk 22.

| | ELT C 37, 5.2.2011, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 37, 5.2.2011, lk 12.

| | ELT C 149, 20.5.2011, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 149, 20.5.2011, lk 8.

| | ELT C 190, 30.6.2011, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 190, 30.6.2011, lk 17.

| | ELT C 203, 9.7.2011, lk 14. |
| --- | --- |

ELT C 203, 9.7.2011, lk 14.

| | ELT C 210, 16.7.2011, lk 30. |
| --- | --- |

ELT C 210, 16.7.2011, lk 30.

| | ELT C 271, 14.9.2011, lk 18. |
| --- | --- |

ELT C 271, 14.9.2011, lk 18.

| | ELT C 356, 6.12.2011, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 356, 6.12.2011, lk 12.

| | ELT C 111, 18.4.2012, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 111, 18.4.2012, lk 3.

| | ELT C 183, 23.6.2012, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 183, 23.6.2012, lk 7.

| | ELT C 313, 17.10.2012, lk 11. |
| --- | --- |

ELT C 313, 17.10.2012, lk 11.

| | ELT C 394, 20.12.2012, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 394, 20.12.2012, lk 22.

| | ELT C 51, 22.2.2013, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 51, 22.2.2013, lk 9.

| | ELT C 167, 13.6.2013, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 167, 13.6.2013, lk 9.

| | ELT C 242, 23.8.2013, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 242, 23.8.2013, lk 2.

| | ELT C 275, 24.9.2013, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 275, 24.9.2013, lk 7.

| | ELT C 314, 29.10.2013, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 314, 29.10.2013, lk 5.

| | ELT C 324, 9.11.2013, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 324, 9.11.2013, lk 6.

| | ELT C 57, 28.2.2014, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 57, 28.2.2014, lk 4.

| | ELT C 167, 4.6.2014, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 167, 4.6.2014, lk 9.

| | ELT C 244, 26.7.2014, lk 22. . |
| --- | --- |

ELT C 244, 26.7.2014, lk 22. .

| | ELT C 332, 24.9.2014, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 332, 24.9.2014, lk 12.

| | ELT C 420, 22.11.2014, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 420, 22.11.2014, lk 9.

| | ELT C 72, 28.2.2015, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 72, 28.2.2015, lk 17.

| | ELT C 126, 18.4.2015, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 126, 18.4.2015, lk 10.

| | ELT C 229, 14.7.2015, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 229, 14.7.2015, lk 5.

| | ELT C 341, 16.10.2015, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 341, 16.10.2015, lk 19.

| | ELT C 84, 4.3.2016, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 84, 4.3.2016, lk 2.

| | ELT C 236, 30.6.2016, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 236, 30.6.2016, lk 6.

| | ELT C 278, 30.7.2016, lk 47. |
| --- | --- |

ELT C 278, 30.7.2016, lk 47.

| | ELT C 331, 9.9.2016, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 331, 9.9.2016, lk 2.

| | ELT C 401, 29.10.2016, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 401, 29.10.2016, lk 4.

| | ELT C 484, 24.12.2016, lk 30. |
| --- | --- |

ELT C 484, 24.12.2016, lk 30.

| | ELT C 32, 1.2.2017, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 32, 1.2.2017, lk 4.

| | ELT C 74, 10.3.2017, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 74, 10.3.2017, lk 9.

| | ELT C 120, 13.4.2017, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 120, 13.4.2017, lk 17.

| | ELT C 152, 16.5.2017, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 152, 16.5.2017, lk 5.

| | ELT C 411, 2.12.2017, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 411, 2.12.2017, lk 10.

| | ELT C 31, 27.1.2018, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 31, 27.1.2018, lk 12.

| | ELT C 261, 25.7.2018, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 261, 25.7.2018, lk 6.

| | ELT C 264, 26.7.2018, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 264, 26.7.2018, lk 8.

| | ELT C 368, 11.10.2018, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 368, 11.10.2018, lk 4.

| | ELT C 459, 20.12.2018, lk 40. |
| --- | --- |

ELT C 459, 20.12.2018, lk 40.

| | ELT C 43, 4.2.2019, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 43, 4.2.2019, lk 2.

| | ELT C 64, 27.2.2020, lk 17. |
| --- | --- |

ELT C 64, 27.2.2020, lk 17.

| | ELT C 231, 14.7.2020, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 231, 14.7.2020, lk 2.

| | ELT C 58, 18.2.2021, lk 35. |
| --- | --- |

ELT C 58, 18.2.2021, lk 35.

| | ELT C 81, 10.3.2021, lk 27. |
| --- | --- |

ELT C 81, 10.3.2021, lk 27.

| | ELT C 184, 12.5.2021, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 184, 12.5.2021, lk 8.

| | ELT C 219, 9.6.2021, lk 9. |
| --- | --- |

ELT C 219, 9.6.2021, lk 9.

| | ELT C 279, 13.7.2021, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 279, 13.7.2021, lk 4.

| | ELT C 290, 20.7.2021, lk 10. |
| --- | --- |

ELT C 290, 20.7.2021, lk 10.

| | ELT C 380, 20.9.2021, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 380, 20.9.2021, lk 3.

| | ELT C 483, 1.12.2021, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 483, 1.12.2021, lk 19.

| | ELT C 201, 18.5.2022, lk 82. |
| --- | --- |

ELT C 201, 18.5.2022, lk 82.

| | ELT C 229, 14.6.2022, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 229, 14.6.2022, lk 8.

| | ELT C 241, 24.6.2022, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 241, 24.6.2022, lk 6.

| | ELT C 286, 27.7.2022, lk 33. |
| --- | --- |

ELT C 286, 27.7.2022, lk 33.

| | ELT C 335, 2.9.2022, lk 15. |
| --- | --- |

ELT C 335, 2.9.2022, lk 15.

---

(1)  Vt eelmiste väljaannete loetelu käesoleva dokumendi lõpus.

(2)  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

(3)  piirikontrollipunkt

(4)  Avatud iga päev 6.00–22.00.

(5)  piirikontrollipunkt

(6)  piirikontrollipunkt

(7)  piirikontrollipunkt

(8)  piirikontrollipunkt

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/47

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 202/09)

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Lennuliin | La Rochelle (Ile de Ré) – Lyon (Saint Exupéry) |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 1. november 2005 |
| Muudatuste jõustumise kuupäev | 1. november 2023 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | 30. jaanuari 2023. aasta otsus, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustused La Rochelle’ ja Lyoni vahelisel lennuliinil
  NOR: TREA2302709A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Lisateave:





  Direction Générale de l’Aviation Civile |
| DTA/SDS1 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris cedex 15 |
| FRANCE |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Lennuliin

La Rochelle (Ile de Ré) – Lyon (Saint Exupéry)

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

1. november 2005

Muudatuste jõustumise kuupäev

1. november 2023

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

30. jaanuari 2023. aasta otsus, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustused La Rochelle’ ja Lyoni vahelisel lennuliinil

NOR: TREA2302709A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Lisateave:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDS1

50 rue Henry Farman

75720 Paris cedex 15

FRANCE

Tel +33 158094321

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/48

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 202/10)

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Lennuliin | La Rochelle (Ile de Ré) – Lyon (Saint Exupéry) |
| Lepingu kehtivusaeg | 9. detsember 2023 – 31. oktoober 2027 |
| Taotluste ja pakkumuste esitamise tähtaeg | 9. august 2023 kell 18.00 Pariisi aja järgi |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Syndicat Mixte des Aéroports de La Rochelle – Ile de Ré et Rochefort – Charente Maritime |
| Rue du Jura |
| 17 000 LA ROCHELLE |
| FRANCE |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Lennuliin

La Rochelle (Ile de Ré) – Lyon (Saint Exupéry)

Lepingu kehtivusaeg

9. detsember 2023 – 31. oktoober 2027

Taotluste ja pakkumuste esitamise tähtaeg

9. august 2023 kell 18.00 Pariisi aja järgi

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Syndicat Mixte des Aéroports de La Rochelle – Ile de Ré et Rochefort – Charente Maritime

Rue du Jura

17 000 LA ROCHELLE

FRANCE

Tel +33546428671

E-post: comptabilite@larochelle.aeroport.fr

Hankija profiil: http://www.e-marchespublics.com

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/49

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11078 – CONTARGO / ZIEGLER / SCHMID / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 202/11)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Contargo GmbH & Co. KG („Contargo“), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Rhenus SE & Co. KG, mis kuulub gruppi Rethmann-Group (kõik Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Contargo GmbH & Co. KG („Contargo“), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Rhenus SE & Co. KG, mis kuulub gruppi Rethmann-Group (kõik Saksamaa),

| — | Ziegler Holding GmbH („Ziegler“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Ziegler Holding GmbH („Ziegler“, Saksamaa),

| — | SFI GmbH, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Schmid Group („Schmid“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

SFI GmbH, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Schmid Group („Schmid“, Saksamaa).

Rhenus SE & Co. KG, Ziegler Holding GmbH ja SFI GmbH omandavad ühisettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Contargo on kaubaveo, lepingulise logistika, transpordilogistika ja sadamalogistikaga seotud teenuste osutaja, |
| --- | --- |

—

Contargo on kaubaveo, lepingulise logistika, transpordilogistika ja sadamalogistikaga seotud teenuste osutaja,

| — | Ziegler on kaubaveo ja transpordilogistikaga seotud teenuste osutaja, |
| --- | --- |

—

Ziegler on kaubaveo ja transpordilogistikaga seotud teenuste osutaja,

| — | Schmid on kaubaveo ja transpordilogistikaga seotud teenuste osutaja. |
| --- | --- |

—

Schmid on kaubaveo ja transpordilogistikaga seotud teenuste osutaja.

3.

Ühisettevõtja JV majandustegevus hõlmab järgmist: konteinerite käitlemine.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11078 - CONTARGO / ZIEGLER / SCHMID / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/51

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10920 – AMAZON / IROBOT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 202/12)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Amazon.com, Inc. („Amazon“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Amazon.com, Inc. („Amazon“, Ameerika Ühendriigid),

| — | iRobot Corporation („iRobot“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

iRobot Corporation („iRobot“, Ameerika Ühendriigid).

Amazon omandab iRoboti üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Amazon osutab mitmesuguseid äriteenuseid, sealhulgas jaemüügi-, meelelahutus-, olmeelektroonika- ja tehnoloogiateenuseid. Samuti pakub ta oma veebipõhiste Amazoni kauplemiskohtade kaudu kolmandast isikust müüjatele veebipõhiseid vahendusteenuseid, mis võimaldavad kolmandast isikust müüjatel tooteid reklaamida ja klientidele müüa. |
| --- | --- |

—

Amazon osutab mitmesuguseid äriteenuseid, sealhulgas jaemüügi-, meelelahutus-, olmeelektroonika- ja tehnoloogiateenuseid. Samuti pakub ta oma veebipõhiste Amazoni kauplemiskohtade kaudu kolmandast isikust müüjatele veebipõhiseid vahendusteenuseid, mis võimaldavad kolmandast isikust müüjatel tooteid reklaamida ja klientidele müüa.

| — | iRobot on ülemaailmne põrandahooldustoodete tootja, kes tegeleb peamiselt robotitolmuimejate projekteerimise ja tarnimisega. |
| --- | --- |

—

iRobot on ülemaailmne põrandahooldustoodete tootja, kes tegeleb peamiselt robotitolmuimejate projekteerimise ja tarnimisega.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10920 – AMAZON / IROBOT

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/53

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 202/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Parmigiano Reggiano“

ELi nr: PDO-IT-0016-AM06 – 2.12.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio del Formaggio Parmigiano-Reggiano [juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus] |
| --- |
| Peakontor: Via J.F. Kennedy, 18 |
| 42124 Reggio Emilia (RE) |
| ITAALIA |

Consorzio del Formaggio Parmigiano-Reggiano [juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus]

Peakontor: Via J.F. Kennedy, 18

42124 Reggio Emilia (RE)

ITAALIA

Tel +39 0522307741

Faks +39 0522307748

E-post: staff@parmigianoreggiano.it

Juustu „Parmigiano Reggiano“ ühenduse moodustavad juustu „Parmigiano Reggiano“ tootjad. Ühendusel on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: pakendamine, lehmadele antavat sööta käsitlevad eeskirjad |
| --- | --- |

☒

Muu: pakendamine, lehmadele antavat sööta käsitlevad eeskirjad

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Osa „Juustuvalmistamise nõuded“ on jaotatud artikliteks, et muuta see struktureeritumaks ja hõlbustada konsulteerimist ning ühtlustada see osadega „Märgistuseeskirjad“ ja „Lehmadele antavat sööta käsitlevad eeskirjad“, mis olid juba artikliteks jaotatud.

Osa „Toote kirjeldus“

Juustuvalmistamise nõuded

-   Artikkel 1

Esimeses lõigus on itaaliakeelne sõna scremato, mis tähendab „kooritud“, asendatud sõnaga decremato.

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.2.

Varem kasutatud termin parzialmente scremato tähendab „osaliselt kooritud“, mis võib viidata nõutavale rasvasisalduse protsendile, kuid juustu „Parmigiano Reggiano“ valmistamisel põhineb piima koorimise protsess pigem kogemustel ja käsitöönduslikul tehnikal kui konkreetsel näitajal.

Esimeses lõigus on viide „lehmadele“ asendatud viitega „lüpsilehmadele“.

See muudatus tehakse koonddokumendi punktides 3.2 ja 3.3.

Eesmärk oli viia terminoloogia kooskõlla lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artikliga 1, milles viidatakse lüpsikarjale, mis hõlmab kõiki lüpsilehmi, kinnislehmi ja vähemalt kuus kuud tiineid mullikaid.

Esimese lõigu lauset „Piima ei tohi kuumtöödelda ja lisandeid ei tohi kasutada.“

on muudetud järgmiselt:

„Piima ei tohi kuumtöödelda ega füüsiliselt või mehaaniliselt töödelda, näiteks tsentrifuugida, baktofuugi abil puhastada või mikrofiltreerida, ning lisandeid ei tohi kasutada.“

See muudatus tehakse osaliselt koonddokumendi punktis 3.2.

Muudatuse eesmärk on selgitada, et piima ei tohi kuumtöödelda, füüsiliselt ega mehaaniliselt töödelda, nimetades sõnaselgelt ka füüsilist ja mehaanilist töötlemist ning esitades mõned näited keelatud protsesside kohta, rõhutamaks, et kasutatav piim peab olema töötlemata toorpiim.

-   Artikkel 4

Esimeses lõigus:

| — | lauset „„Parmigiano Reggiano“ on järgmiste omadustega:“
  on muudetud järgmiselt:

  „Juustu „Parmigiano Reggiano“ ei tohi töödelda viisil, mis kahjustab selle keemilisi/füüsikalisi või organoleptilisi omadusi, ja see on järgmiste omadustega:“

  See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.2. |
| --- | --- |

—

lauset „„Parmigiano Reggiano“ on järgmiste omadustega:“

on muudetud järgmiselt:

„Juustu „Parmigiano Reggiano“ ei tohi töödelda viisil, mis kahjustab selle keemilisi/füüsikalisi või organoleptilisi omadusi, ja see on järgmiste omadustega:“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.2.

Sõnalisi või graafilisi viiteid kaitstud päritolunimetusele „Parmigiano Reggiano“ või kaitstud nimetusele „parmesan“ (Euroopa Liidu Kohtu 26. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas C-132/05) kasutatakse paljude praegu turul pakutavate kinnispakis olevate liit-, valmis- ja töödeldud toiduainete märgistusel, esitlemisel või reklaamimisel, eriti ELis. Selliste viidete kasutamine on märkimisväärselt suurenenud tänu nimetuse „Parmigiano Reggiano“ (või „parmesan“) mainele ja ka seepärast, et juust „Parmigiano Reggiano“ on väga mitmekülgne koostisosa, mida saab kasutada paljudes toiduvalmististes. Kirjeldatud tooted tekitavad sageli mitmesuguseid probleeme, eelkõige seetõttu, et koostisosa, millele viidatakse kui juustule „Parmigiano Reggiano“ või „parmesan“, ei ole tegelikult „Parmigiano Reggiano“, vaid pooltoode, mis on valmistatud juustust „Parmigiano Reggiano“, kuid millel ei ole enam tootespetsifikaadis nõutud omadusi, sest juustu on teataval viisil töödeldud (näiteks veetustatud või külmkuivatatud) või see on segatud muude koostisosadega.

Vältida tuleb juustu „Parmigiano Reggiano“ maine ärakasutamist selle nimetuse kasutamise kaudu üksnes selleks, et anda lisaväärtust lõpptootele, mis sisaldab juustust „Parmigiano Reggiano“ valmistatud pooltoodet. Praegu kehtivaid eeskirju järgides on ELi turul siiski esinenud raskusi, kui on püütud teha lõpp kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano“ või kaitstud nimetuse „parmesan“ kasutamisele toodete puhul, mis on küll valmistatud juustust „Parmigiano Reggiano“, aga ei vasta enam tootespetsifikaadile. Seega on tekstis nüüd sõnaselgelt täpsustatud, et juustu „Parmigiano Reggiano“ ei tohi töödelda viisil, mis kahjustab selle keemilisi/füüsikalisi või organoleptilisi omadusi, et oleks selge, et ühelegi sellise töötlemise tulemusel saadud tootele ei tohi enam viidata kaitstud päritolunimetusega „Parmigiano Reggiano“.

See muudatus tehti eespool kirjeldatud probleemide lahendamisel tuvastatud konkreetsete raskuste tõttu, mis tulenesid sellest, et kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano“ tootespetsifikaadis puudusid selged sätted. Muudatus on vajalik, kuna toote maine tõttu kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Parmigiano Reggiano“ liidu turul sageli ebaseaduslikult. Muudatuse eesmärk on seega aidata tagada kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano“ autentsuse ja maine kaitse ELi turul.

Esimeses lõigus on muudetud juustu „Parmigiano Reggiano“ omadusi:

| — | lauseosa „juusturataste lamedate põhjade läbimõõt on 35–45 cm ja kõrgus 20–26 cm;“
  on muudetud järgmiselt:

  „juusturataste lamedate põhjade läbimõõt on 35–43 cm ja kõrgus 20–26 cm;“; |
| --- | --- |

—

lauseosa „juusturataste lamedate põhjade läbimõõt on 35–45 cm ja kõrgus 20–26 cm;“

on muudetud järgmiselt:

„juusturataste lamedate põhjade läbimõõt on 35–43 cm ja kõrgus 20–26 cm;“;

| — | lauseosa „välimus: loomuliku õlgkollase koorikuga;“
  on muudetud järgmiselt:

  „kooriku värvus: loomulik õlgkollane, mis võib aja jooksul muutuda;“.

  Need muudatused tehakse koonddokumendi punktis 3.2. |
| --- | --- |

—

lauseosa „välimus: loomuliku õlgkollase koorikuga;“

on muudetud järgmiselt:

„kooriku värvus: loomulik õlgkollane, mis võib aja jooksul muutuda;“.

Need muudatused tehakse koonddokumendi punktis 3.2.

Aastaid kaalusid toodetud juusturattad keskmiselt umbes 40 kg, mis vastab lamedate põhjade läbimõõdule 40 cm, ning väärtused olid väga harva ülemise piiri lähedal. Viimastel aastatel on aga järk-järgult hakatud valmistama üha suuremaid juuste ning mõnel juhul on läbimõõt peaaegu sama nagu suurim lubatud läbimõõt – 45 cm. Kuigi nende maksimummõõtmete juures jäävad juustud tootespetsifikaadis sätestatud piiridesse, võivad need kaaluda umbes 50 kg, mis tekitab suuri probleeme nende liigutamisel, puhastamisel ja tükeldamisel, kuna nimetatud protsesside jaoks kasutatavad masinad on tavaliselt projekteeritud keskmisi mõõtmeid silmas pidades. Seetõttu on lamedate põhjade maksimaalset läbimõõtu vähendatud 45 cm-lt 43 cm-le, et vältida nimetatud toimingute tegemisel probleeme, mis tulenevad sellest, et valmistatud juustude läbimõõt on lähedal tootespetsifikaadis praegu lubatud maksimumile. Selle muudatusega vähendatakse juustu „Parmigiano Reggiano“ ratta kaalu umbes 4 kg võrra, kahjustamata juustu kvaliteediomadusi ning vähendades kogukaalu ligikaudu 46 kg-ni.

Kuigi koorik on tavaliselt loomuliku õlgkollase värvusega, võivad keskkonnatingimuste kõikumine laagerdumise ajal (niiskus, temperatuur) ning juustude puhastamiseks kasutatavad meetodid ja puhastamise sagedus põhjustada vähemalt 12-kuulise laagerdumisaja jooksul kooriku värvuse muutumist. See tähendab, et värvus ei pruugi olla ühtlane ja võib looduslikel põhjustel mõningal määral erineda; muudatus on tehtud selle selgitamiseks.

Teise lõiguna on lisatud järgmine tekst: „Juustu tekstuuriomadustega seoses tuleks viidata tootekategooriatele, mis on kindlaks määratud märgistuseeskirjades.“

Tootespetsifikaadi süstemaatilisema tõlgendamise tagamiseks on tekstis nüüd täpsustatud, et lisaks juustuvalmistamise nõuete artiklis 5 kirjeldatud ja loetletud juustu „Parmigiano Reggiano“ omadustele tuleb arvesse võtta ka tootespetsifikaadi märgistuseeskirjade osas, täpsemalt tootekategooriate lisas kindlaks määratud ja liigitatud tekstuuriomadusi (ning lubatud vigu).

-   Artikkel 5

Esimest lõiku „Koorikuga või ilma koorikuta riivitult ja tükkidena pakutava juustu „Parmigiano Reggiano“ pakendamine peab toimuma päritolupiirkonnas, et tagada toote kvaliteet, jälgitavus ja kontrollimine.“

on muudetud järgmiselt:

„Koorikuga või ilma koorikuta riivitult ja tükkidena pakutava juustu „Parmigiano Reggiano“ riivimine, tükeldamine ja pakendamine peab toimuma päritolupiirkonnas, et tagada toote kvaliteet, jälgitavus ja kontrollimine.“

Seda lõiku on muudetud, et see oleks kooskõlas koonddokumendi punkti 3.5 teises lõigus juba kasutatud mõistetega.

Kolmandat lõiku: „Nagu on juba sätestatud peaministri 4. novembri 1991. aasta määruses, võib päritolunimetust „Parmigiano Reggiano“ kasutada ka riivitud juustu puhul, mis on saadud eranditult tervest juustust, mis on selle päritolunimetusega hõlmatud, tingimusel et riivimisprotsess leiab aset juustu valmistamise piirkonnas ja seejärel pakendatakse riivitud juust kohe ilma igasuguse töötlemiseta ja lisamata ühtegi ainet, mis võiks muuta selle säilivusaega või algupäraseid organoleptilisi omadusi.“

on muudetud järgmiselt:

„Nagu on juba sätestatud peaministri 4. novembri 1991. aasta määruses, võib päritolunimetust „Parmigiano Reggiano“ kasutada ka riivitud juustu puhul, mis on saadud eranditult tervest juustust, mis on selle päritolunimetusega hõlmatud, tingimusel et riivimisprotsess leib aset juustu valmistamise piirkonnas ja seejärel pakendatakse riivitud juust kohe ilma igasuguse töötlemiseta ja ühtegi ainet lisamata.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.5.

Riivitud juustu „Parmigiano Reggiano“ pakendamisele viitavas tekstis on sõnastus „lisamata ühtegi ainet, mis võiks muuta selle säilivusaega või algupäraseid organoleptilisi omadusi“ asendatud sõnastusega „ühtegi ainet lisamata“. Selle ümbersõnastamise eesmärk on teha ühemõtteliselt selgeks, et ainete lisamise keeld kehtib kõigi ainete suhtes.

Lisatud on uus lõik järgmises sõnastuses: „Lubatud on siiski ka jääkide kasutamine eespool sätestatud tingimustel.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.5.

Riivitud juustu „Parmigiano Reggiano“ puhul on nüüd sõnaselgelt väljendatud võimalust kasutada nii jääke kui ka terveid juuste.

Aastate jooksul on turg arenenud vastavalt tarbijate erinevatele nõudmistele, mis tähendab, et nüüd on turul saadaval palju rohkem eri liiki ja eri vormis tükeldatud juustu „Parmigiano Reggiano“. Kui varem oli peaaegu ainus kättesaadav tüki suurus 1 kg, siis tarbijate harjumuste muutumine tähendab seda, et nüüd on olemas nõudlus üha väiksemate suuruste järele (kindlaksmääratud mass 150/200 g, koorikuta miniatuursed „suupistesuurused“ jne). Sellisel kujul juustu „Parmigiano Reggiano“ ettevalmistamisel tekib palju rohkem lõikejääke (nt juusturataste lamedad põhjad, südamik ratta keskel või kindlaksmääratud massist suurema või väiksema massiga tükid), mida suuremate tükkide ettevalmistamisel ei tekkinud.

Neid lõikejääke, mida nimetatakse ka lihtsalt jääkideks, ei pakendata portsjonitena, vaid ettevõtjad taaskasutavad neid kontrollisüsteemi raames, et valmistada ette muul kujul juustu, eelkõige riivitud juustu „Parmigiano Reggiano“, järgides artiklit 8. Selle muudatuse eesmärk oli seega selgitada, et riivitud juustu võib saada nii jääkidest kui ka tervetest juustudest.

Viiendas lõigus on muudetud riivitud juustu „Parmigiano Reggiano“ omadusi:

| — | lauseosa „kooriku sisaldus kuni 18 %;“
  on muudetud järgmiselt:






  — | „kooriku sisaldus kuni 18 % massist;“; |
| --- | --- | --- |

—

lauseosa „kooriku sisaldus kuni 18 %;“

on muudetud järgmiselt:

—

„kooriku sisaldus kuni 18 % massist;“;

| — | lauseosa „ühtlane mittepulbriline välimus, kus väiksema kui 0,5 mm läbimõõduga osakeste sisaldus pole suurem kui 25 %.“
  on muudetud järgmiselt:






  — | „ühtlane mittepulbriline välimus, kus väiksema kui 0,5 mm läbimõõduga osakeste sisaldus pole suurem kui 35 %.“ |
| --- | --- | --- |

—

lauseosa „ühtlane mittepulbriline välimus, kus väiksema kui 0,5 mm läbimõõduga osakeste sisaldus pole suurem kui 25 %.“

on muudetud järgmiselt:

—

„ühtlane mittepulbriline välimus, kus väiksema kui 0,5 mm läbimõõduga osakeste sisaldus pole suurem kui 35 %.“

Esimene neist muudatustest tehakse koonddokumendi punktis 3.5.

Sõna „massist“ lisamise eesmärk on kindlaks määrata, kuidas see protsent arvutatakse.

See riivitud juustu „peente“ osakeste koguse piirang kehtestati algselt juba aastaid tagasi ja seda mitte tootekvaliteedi parameetrina, vaid kuna oli oht, et ettevõtjad valmistavad kaitstud päritolunimetusega „Parmigiano Reggiano“ riivitud juustu, mis koosneb osaliselt või täielikult kuivatatud juustust (oma olemuselt peen ja pulbriline). Seetõttu kehtestati piirmäär selliste osakeste sisaldusele, mille läbimõõt on alla 0,5 mm.

Osakeste suurust mõjutavad mitmesugused tegurid (niiskus, laagerdumine, riivi tüüp, riivimisel avaldatav surve) ja seepärast on see väga varieeruv.

Turg ja tootmistehnoloogia on viimastel aastatel arenenud. Ettevõtjate nõudlus peenema ja ühtlasema riivitud juustu järele kasvab, eriti kui seda kavatsetakse segada teiste koostisainetega. Samuti on üha populaarsemaks muutunud kauem laagerdunud juust (vähemalt 30 kuud) ja väikesed suurused (suupistekuubikud ja väikesed tükid). Selliste väikeste suuruste ettevalmistamisel tekib palju juustu lõikejääke (sealhulgas väikesi lõikejääke), mille puhul kuivamisoht on suurem, ning kui riivitav juust on väga kaua laagerdunud, on juust veelgi vastupidavam, mis tähendab, et juustule sama suure surve rakendamisel tekivad väiksemad riivitud osakesed. Seetõttu muudetakse alla 0,5 mm läbimõõduga osakeste sisaldust vähemalt 25 %-lt vähemalt 35 %-le, mis on paremini kooskõlas praegu toodetava riivitud juustu „Parmigiano Reggiano“ omadustega, ilma et see kahjustaks juustu kvaliteediomadusi.

–   Artikkel 7

Lisatud on uus lõik järgmises sõnastuses: „Juustu „Parmigiano Reggiano“ lõikejääke, mida ettevõtjad kasutavad kontrollisüsteemi raames muul kujul juustu ettevalmistamiseks, nimetatakse jääkideks.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.5.

Nagu juba märgitud artiklis 5 (ja samadel põhjustel), on selgitatud mõistet „jäägid“.

Osa „Tootmismeetod“

Juustuvalmistamise nõuded

-   Artikkel 3

Kolmandast lõigust on välja jäetud järgmine nõue: „Piima ei tohi tsentrifuugida.“ Muudatuse põhjus on, et nõue on viidud üle artiklisse 1 ja sõnastatud ümber järgmiselt: „Piima ei tohi kuumtöödelda ega füüsiliselt või mehaaniliselt töödelda, näiteks tsentrifuugida [---].“ Selle muudatuse põhjused on samad, mis toote kirjeldust käsitleva osa artiklis 1 tehtud muudatuse kohta esitatud põhjused.

Viiendat lõiku „Õhtuse lüpsi piim on osaliselt kooritud [kasutades itaaliakeelset terminit scremato] pärast seda, kui koorel on lastud lahtistes terasmahutites loomulikult pinnale tõusta. Enne juustukotta toimetamist segatakse hommikuse lüpsi piim eelneval õhtul saadud osaliselt kooritud [scremato] piimaga. See võib olla ka osaliselt kooritud [scrematura] pärast seda, kui koorel on lastud loomulikult pinnale tõusta.“

on muudetud järgmiselt:

„Õhtuse lüpsi piim on osaliselt kooritud [kasutades itaaliakeelset terminit decremato] pärast seda, kui koorel on lastud loomuliku ventilatsiooniga terasmahutites loomulikult pinnale tõusta. Enne juustukotta toimetamist segatakse hommikuse lüpsi piim eelneval õhtul saadud osaliselt kooritud [decremato] piimaga. See võib olla ka osaliselt kooritud [decrematura] pärast seda, kui koorel on lastud loomulikult pinnale tõusta.“

Koonddokumendi punkti 3.4 lisatakse sõna „õhtul“ ette selguse huvides sõna „eelneval“.

Traditsiooniliselt olid mahutid avatud vaadid, kuhu piim jäeti seisma, et koor tõuseks pinnale. Aastate jooksul on välja töötatud uued tehnoloogiad nii ruumi kokkuhoidmiseks kui ka juustukodade puhtuse ja tõhususe parandamiseks ning need mahutid on asendatud mitmetasandiliste seadmetega, millel on avatavad kaaned, nii et terasmahuteid kirjeldav sõna „avatud“ on asendatud kirjeldusega „avatud, loomuliku ventilatsiooniga“.

Koorimist ja koorimisprotsessi tähistavad itaaliakeelsed terminid scremato ja scrematura on asendatud terminitega decremato ja decrematura kooskõlas toote kirjeldust käsitleva osa artikli 1 muudatusega.

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.4.

Kuuendat lõiku „Juustukatlas oleva piima rasva ja kaseiini suhe, arvutatuna juustukatlas olevate piimapartiide keskmise kaalutud väärtusena piima töötlemise päeval, ei või olla suurem kui 1,1 + 12 %.“

on muudetud järgmiselt:

„Juustukatlas oleva piima rasva ja kaseiini suhe, arvutatuna juustukatlas olevate piimapartiide keskmise kaalutud väärtusena piima töötlemise päeval, ei või olla suurem kui 1,10 + 10 %.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.4.

Rasva ja kaseiini suhet on muudetud, vähendades lubatud hälvet 12 %-lt 10 %-le, ning selguse huvides on „1,1“ muudetud arvuks „1,10“.

Mitmesuguste statistiliste andmete ja teaduslike uuringute põhjal leiti, et juustu „Parmigiano Reggiano“ rasva ja kaseiini suhte keskmine võrdlusväärtus oli ligikaudu 1,1, ning kuna selle juustu valmistamiseks kasutatavad käsitöönduslikud juustuvalmistusmeetodid ja kasutatava piima rasvasisalduse erinevused, mis on tingitud nii aastaajast kui ka tootmismeetodist, võivad põhjustada selle suhte mõningast kõikumist, määrati kindlaks lubatud hälve, mis oli algsete hinnangute kohaselt umbes 10 %.

Lisati veel 2 % (10 %-lt 12 %-le), et võtta arvesse mõõtmise ja proovivõtu mõõtemääramatust ning eespool nimetatud kõikumist, mistõttu tehti tootespetsifikaadi väikese muudatuse heakskiitmise taotluses ettepanek kehtestada suhe 1,1 + 12 % (ELT C 132, 13.4.2018, lk 7).

Pärast selle muudatuse heakskiitmist saatis volitatud kontrolliasutus (OCQPR Soc. Coop.) kontrollikava koostamise käigus 23. mail 2018 põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumile taotluse selgituste saamiseks juustu „Parmigiano Reggiano“ puhul nõutava rasva ja kaseiini suhte kohta, küsides, kas tekstis märgitud nõudes, mille kohaselt „juustukatlas oleva piima rasva ja kaseiini suhe [---] ei või olla suurem kui 1,1 + 12 %“, on arvesse võetud mõõtemääramatust.

Põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeerium vastas, et see väärtus 1,1 + 12 % ei hõlma iseenesest mõõtemääramatust, mistõttu tuleb lubatud hälvet vähendada 2 protsendipunkti võrra, et viia tootespetsifikaadi kohane nõue kooskõlla algse otsuse aluseks olnud põhimõttega.

Seitsmendat lõiku „Kuni 15 % hommikuse lüpsi piimast on lubatud hoida järgmise päeva juustuvalmistamise jaoks. Sellisel juhul tuleb seda piima hoida juustukojas selleks ettenähtud terasmahutites temperatuuril vähemalt 10 °C ning see tuleb kallata koos õhtuse lüpsi piimaga koorimismahutitesse, et lasta koorel pinnale tõusta.“

on muudetud järgmiselt:

„Kuni 15 % hommikuse lüpsi piimast on lubatud hoida järgmise päeva juustuvalmistamise jaoks. Alles võib hoida üle 15 %, tingimusel et see kogus ei võimalda valmistada rohkem kui ühte juusturatast. Seda piima tuleb hoida juustukojas terasmahutites temperatuuril vähemalt 10 °C ning see tuleb kallata koos õhtuse lüpsi piimaga koorimismahutitesse, et lasta koorel pinnale tõusta.“

Nüüd on tekstis lubatud järgneva päeva juustuvalmistamise jaoks hoida rohkem kui 15 % hommikuse lüpsi piimast, tingimusel et kõige rohkem ühe juusturatta valmistamiseks on vaja suuremat protsenti piimast. See täiendus peaks võimaldama väikestel juustukodadel teatavatel aegadel aasta jooksul jätta juustukatlasse piisavalt piima ühe terve juustu valmistamiseks.

Kaheksandat lõiku „Piimale lisatakse vadakujuuretis, mis on looduslik piimafermentide kultuur, mille saamiseks jäetakse eelmise päeva juustuvalmistamisest alles jäänud vadak iseeneslikult hapnema.“

on muudetud järgmiselt:

„Piimale lisatakse vadakujuuretis, mis on looduslik piimhappebakterite kultuur, mille saamiseks jäetakse eelmistest juustuvalmistamise toimingutest alles jäänud nn magus vadak kontrollitud temperatuuritingimustes iseeneslikult käärima.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.4.

Samasse lõiku on lisatud järgmine tekst: „Vadakujuuretisele ei tohi lisada kohandamiseks või tugevdamiseks ettenähtud piimhappebakterite kultuure ega piima mikrofloora arengut soodustavaid toidulisandeid. Lubatud on ainult ühe piimakoguse lisamine.“

Vadakujuuretise omaduste kirjelduses on „piimafermendid“ asendatud tehniliselt korrektsema terminiga „piimhappebakterid“, Samuti on sõnaselgelt keelatud teatavad tavad – piimhappebakterite kultuuride või selliste toidulisandite lisamine, mis soodustavad looduslike piimhappebakterite arengut. Muudatuse eesmärk on selgitada, et vadakujuuretis on looduslik koostisosa, ning rõhutada selle rolli juustu „Parmigiano Reggiano“ valmistamisel: tugevat seost territooriumi ja toote vahel. Seepärast võib vadakujuuretist valmistada ainult eelmistest juustuvalmistamise toimingutest alles jäänud magusa vadaku kääritamise teel. Sõna „päev“ on välja jäetud, et anda juustutootjatele võimalus lisada piima keemilisi, füüsikalisi ja mikrobioloogilisi omadusi arvesse võttes väikestes kogustes vadakujuuretist – sama juuretist, mis lisatakse piimale juustukatlas järgmisel päeval – ka õhtuse lüpsi piimale, mis on jäetud mahutitesse, et lasta koorel pinnale tõusta. Selle tava eesmärk on edendada piima mikrofloora arengut ja piima öösel kergelt hapendada, et see oleks järgmisel hommikul juustu valmistamiseks sobivam.

Samuti on sõnaselgelt öeldud, et võimalik on lisada ainult üks kogus juustukoja piima; see on algupärane ja muutumatu kohalik tava, millest oli juba välja kujunenud traditsioon. See tava võimaldab varustada vadakujuuretises sisalduvaid piimhappebaktereid kasvu soodustavate toitainetega.

13. lõigu lõppu on lisatud järgmine lause: „Juustu võib laagerdada puidust riiulitel.“

See muudatus tehakse osaliselt koonddokumendi punktis 3.4.

Läbipaistvuse huvides on selgelt ära märgitud võimalus laagerdada juustu puidust riiulitel, kuna puidu kasutamine juustu „Parmigiano Reggiano“ keldrites on väljakujunenud ja põhjendatud traditsioon, mida ei saa muuta. Kuna viimastel aastatel on mõnel välisturul (eelkõige Ameerika Ühendriikides) väljendatud muret puidu kasutamisega seotud võimalike tervise- ja hügieeniprobleemide pärast, peetakse oluliseks tootespetsifikaadis selgelt väljendada, et puit on oluline materjal ja et justnimelt arvestades, et see on osa väljakujunenud traditsioonist, ei ole see kunagi põhjustanud terviseprobleeme.

Osa „Märgistus“

Juustuvalmistamise nõuded

-   Artikkel 8

Lisatud on järgmine lõik:

„Juusturataste põhjadelt ja külgpinnalt pärit lõikejäägid (tükid, milles kooriku sisaldus on üle 18 %) ei tohi kanda nimetust „Parmigiano Reggiano“, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse „jääkidena“.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.6.

Juustu „Parmigiano Reggiano“ kvaliteediomadused on tootespetsifikaadis selgelt kindlaks määratud ja need sisaldavad konkreetseid viiteid juustumassile:

| — | juustumassi iseloomulik lõhn ja maitse: aromaatne, õrn ja jõuline, kuid mitte terav; |
| --- | --- |

—

juustumassi iseloomulik lõhn ja maitse: aromaatne, õrn ja jõuline, kuid mitte terav;

| — | juustumassi tekstuur: peeneteraline ja kihiline. |
| --- | --- |

—

juustumassi tekstuur: peeneteraline ja kihiline.

Lisaks on tootespetsifikaadis alates 1991. aastast kehtinud riivitud juustu koorikusisalduse piirmäär 18 % (peaministri 4. novembri 1991. aasta määrus). Selle nõude lisamine puudutas ainult riivitud juustu, sest muul kujul koorikuga juustus (terve juust ja koorikuga tükid) on kooriku sisaldus alati olnud väiksem kui 18 %. Nagu seoses „jääkidega“ eespool kirjeldatud, jäävad müüdaval kujul juustu ettevalmistamisel alles lõikejäägid (tükid, milles kooriku sisaldus on üle 18 %) juusturataste põhjadelt ja külgpinnalt. Kui neid lõikejääke ei kasutata riivitud juustu „Parmigiano Reggiano“ ettevalmistamiseks (mille puhul juustumassi lisamine parandab juustumassi ja kooriku tasakaalu), võib neid müüa. Sellised lõikejäägid sisaldavad siiski suurt kogust koorikut ega sisalda seega piisavalt tegelikku juustumassi, et vastata juustu „Parmigiano Reggiano“ puhul kindlaks määratud iseloomulikele omadustele. Kuna need ei vasta enam tootespetsifikaadile, ei saa neid seega enam müüa nimetuse „Parmigiano Reggiano“ all.

Eespool nimetatud põhjustel ning selleks, et anda tarbijatele täpset teavet ja tagada ettevõtjate vahel aus konkurents, ei tohi juusturataste põhjadelt ja külgpinnalt pärit lõikejääkide (tükid, milles kooriku sisaldus on üle 18 %) puhul kasutada kaitstud päritolunimetust „Parmigiano Reggiano“, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse jääkidena.

-   Artikkel 9

Esimese lõigu järgmist osa: „[---] igal pakendil peab olema allpool esitatud logo, millel on kujutatud juustu „Parmigiano Reggiano“ lõiku ja ratast ning väikest nuga sõnade „PARMIGIANO REGGIANO“ kohal. Logo peab olema trükitud CMYK-protsessi abil vastavalt juustu „Parmigiano Reggiano“ ühenduse asjaomases lepingus sätestatud tehnilisele kirjeldusele.“

Image 1

on muudetud järgmiselt:

[---] igal pakendil peab olema allpool esitatud logo, millel on stiliseeritult kujutatud juustu „Parmigiano Reggiano“ lõiku ja ratast sõnade „PARMIGIANO REGGIANO“ kohal. Logo peab olema trükitud värviliselt vastavalt juustu „Parmigiano Reggiano“ ühenduse asjaomases lepingus sätestatud tehnilisele kirjeldusele.“

Image 2

See muudatus tehakse osaliselt koonddokumendi punktis 3.6.

Logo on muudetud, et muuta see stilistiliselt moodsamaks ja ajakohasemaks. Ka see muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.6.

Teist lõiku „Selleks et tarbijatel oleks võimalik teada saada, milline on juustu „Parmigiano Reggiano“ laagerdumisaste, tuleb minimaalne laagerdumisaeg märkida kõikide turule viidavate üle 15 g suuruste pakendatud tükkide märgistamisel.“

on muudetud järgmiselt:

„Juustu „Parmigiano Reggiano“ laagerdumisastme kindlakstegemise võimaldamiseks tuleb minimaalne laagerdumisaeg märkida kõikide turule viidavate üle 15 g suuruste pakendatud tükkide märgistusel.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.6.

Viide tarbijatele on välja jäetud, sest juustu minimaalse laagerdumisastme märkimise kohustust tuleb kohaldada kõikide üle 15 g suuruste pakendatud juustutükkide suhtes, sealhulgas juhul, kui juustu müüakse ettevõtjatele (töötlemisettevõtted, toitlustusettevõtted, näiteks restoranid jne), mitte ainult lõpptarbijatele. Muudatuse eesmärk on eelkirjeldatut selgemini väljendada. Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktides i ja j sätestatud määratluste alusel on mõiste „märgistamine“ asendatud mõistega „märgistus“, sest minimaalne laagerdumisaeg peab olema märgitud pakendile või mahutile ning see ei pruugi olla märgitud dokumentides.

Kolmanda lõiguna on lisatud järgmine tekst:

„Kuna „Parmigiano Reggiano“ juustumassi aroom ja maitse arenevad laagerdumisprotsessi jooksul, võib organoleptiliste omaduste edasiandmiseks teatavate laagerdumisklasside puhul kasutada märgistusel järgmisi omadussõnu ja märkida laagerdumisaja:

| — | delicato [õrn] (12–19 kuud); |
| --- | --- |

—

delicato [õrn] (12–19 kuud);

| — | armonico [harmooniline] (umbes 20–26 kuud); |
| --- | --- |

—

armonico [harmooniline] (umbes 20–26 kuud);

| — | aromatico [aromaatne] (umbes 27–34 kuud); |
| --- | --- |

—

aromatico [aromaatne] (umbes 27–34 kuud);

| — | intenso [intensiivne] (umbes 35–45 kuud).“ |
| --- | --- |

—

intenso [intensiivne] (umbes 35–45 kuud).“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.6.

Minimaalse laagerdumisastme märkimise nõude kehtestamine turule viidavate üle 15 g suuruste juustu „Parmigiano Reggiano“ tükkide puhul tingis vajaduse väljendada organoleptilisi näitajaid omadussõnadega, mis erinevad olenevalt laagerdumisastmest. Kuna juustul „Parmigiano Reggiano“ on pikk laagerdumisaeg, 12 kuust enam kui 40 kuuni, muutuvad selle lõhna- ja maitseomadused ning seepärast on lisatud võimalus kasutada märgistusel omadussõnu, et aidata tarbijatel toodet valida.

Neljandat lõiku „Juustukoja registreerimisnumbri või nime esitamine märgistamisel on märgistuseeskirjade artikli 15 kohaselt kohustuslik üksnes „Premium“ märgisega juustust valmistatud riivitud või tükeldatud juustu puhul.“

on muudetud järgmiselt:

„Juustukoja registreerimisnumbri või nime esitamine märgistusel on märgistuseeskirjade artikli 15 kohaselt kohustuslik üksnes „Premium“ märgisega juustust valmistatud riivitud või tükeldatud juustu puhul.“

Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktides i ja j sätestatud määratluste alusel on mõiste „märgistamine“ asendatud mõistega „märgistus“, sest juustukoja registreerimisnumber või nimi peab olema märgitud pakendile või mahutile ning see ei pruugi olla märgitud dokumentides.

Märgistuseeskirjad

-   Artikkel 1 „Märgistus“

Lõiget 2 „2. Iga juustukoda peab märgistama oma juustud päritoluteabega järgmiselt:

| a) | kinnitades igale juusturattale kaseiinketta, millele on märgitud juustu tunnuskoodid; |
| --- | --- |

a)

kinnitades igale juusturattale kaseiinketta, millele on märgitud juustu tunnuskoodid;

| b) | pressides juusturatta külgpinda markeerimisvormide abil punktiirkirjas sõnad „Parmigiano-Reggiano“ (vt joonis 1), juustukoja registreerimisnumbri ning juustu tootmise aasta ja kuu.“ |
| --- | --- |

b)

pressides juusturatta külgpinda markeerimisvormide abil punktiirkirjas sõnad „Parmigiano-Reggiano“ (vt joonis 1), juustukoja registreerimisnumbri ning juustu tootmise aasta ja kuu.“

on muudetud järgmiselt:

| „2. | Iga juustukoda peab märgistama oma juustud päritoluteabega järgmiselt:







  a) | kinnitades igale juusturattale kaseiinketta või kasutades samaväärset süsteemi, mis tagab iga juustu ühese tuvastamise (edaspidi „ketas“ või „kettad“); |
| --- | --- | --- |

„2.

a)

kinnitades igale juusturattale kaseiinketta või kasutades samaväärset süsteemi, mis tagab iga juustu ühese tuvastamise (edaspidi „ketas“ või „kettad“);

| b) | pressides juusturatta külgpinda markeerimisvormide abil punktiirkirjas sõnad „Parmigiano-Reggiano“ (vt joonised 1 ja 1-bis), juustukoja registreerimisnumbri, juustu tootmise aasta ja kuu ning lühendi „DOP“ [KPN].“ |
| --- | --- |

b)

pressides juusturatta külgpinda markeerimisvormide abil punktiirkirjas sõnad „Parmigiano-Reggiano“ (vt joonised 1 ja 1-bis), juustukoja registreerimisnumbri, juustu tootmise aasta ja kuu ning lühendi „DOP“ [KPN].“

Need muudatused tehakse koonddokumendi punktis 3.6.

Kuna tehnoloogia areng võib tuua tulevikus kaasa muid viise juustude „Parmigiano Reggiano“ üheseks tuvastamiseks, on tekstis nüüd sätestatud võimalus kasutada muid süsteeme kui kaseiinkettad.

Lisatud on viide joonisele 1-bis, mis on lisatud osasse „Näidispildid“.

Tekstis on nüüd märgitud, et juustudele päritolumärgistuse pressimiseks kasutatavad markeerimisvormid peavad sisaldama ka lühendit „DOP“ (KPN), kuna praegu kasutatavad markeerimisvormid juba sisaldavad seda lühendit.

Lõiget 3 „3. Valikumärgistuse teeb juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus kooskõlas art-ga 4, 5, 6, 7 ja 8 pärast seda, kui volitatud kontrolliasutus on teinud kontrolli.“

on muudetud järgmiselt:

| „3. | Valikumärgistuse teeb juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus, nagu on sätestatud artiklites 4, 5, 6, 7 ja 8, pärast seda, kui volitatud kontrolliasutus on teinud kontrolli.“ |
| --- | --- |

„3.

Lühend „art“ on asendatud täielikult välja kirjutatud sõnaga „artiklites“.

-   Artikkel 3 „Juustukodade kohustused“

Lõiget 1 „1. „Vähemalt neli kuud enne tegevuse alustamist peavad juustukojad, kes kavatsevad valmistada juustu „Parmigiano Reggiano“, esitama registreerimisnumbri saamiseks ning päritolumärgistuse jaoks vajalike markeerimisvormide ja kaseiinketaste taotlemiseks juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendusele taotluse, milles nad teatavad enda kuulumisest kontrollisüsteemi.“

on muudetud järgmiselt:

| „1. | Enne tegevuse alustamist peavad juustukojad, kes kavatsevad valmistada juustu „Parmigiano Reggiano“, esitama registreerimisnumbri saamiseks ning päritolumärgistuse jaoks vajalike markeerimisvormide ja ketaste taotlemiseks taotluse juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendusele.“

  Viide neljale kuule on välja jäetud, kuna seda peeti liiga pikaks ajavahemikuks. Sõna „kaseiin“ on välja jäetud kooskõlas artiklis 1 tehtud muudatusega.
  Lõiget 2 „2. „Juustukojad vastutavad neile usalduse alusel antud markeerimisvormide ja kaseiinketaste nõuetekohase kasutamise ja säilitamise eest.“
  on muudetud järgmiselt: |
| --- | --- |

„1.

Viide neljale kuule on välja jäetud, kuna seda peeti liiga pikaks ajavahemikuks. Sõna „kaseiin“ on välja jäetud kooskõlas artiklis 1 tehtud muudatusega.

Lõiget 2 „2. „Juustukojad vastutavad neile usalduse alusel antud markeerimisvormide ja kaseiinketaste nõuetekohase kasutamise ja säilitamise eest.“

on muudetud järgmiselt:

| „2. | „Juustukojad vastutavad neile usalduse alusel antud markeerimisvormide ja ketaste säilitamise ja nõuetekohase kasutamise eest.“ |
| --- | --- |

„2.

Muudatus tehti, et muuta markeerimisvormide ja ketaste säilitamist ja nõuetekohast kasutamist käsitleva lause sõnajärg loogilisemaks.

Lõiget 5 „5. [---] Nõuete rikkumise korral määrab juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus markeerimisvormide ja ketaste tagasivõtmise ja/või karistuse, järgides kontrollikavas kehtestatud korda.“

on muudetud järgmiselt:

| „6. | [---] Nõuete rikkumise korral määrab juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus markeerimisvormide ja ketaste tagasivõtmise ja/või karistuse kooskõlas kehtivate õigusaktidega.“ |
| --- | --- |

„6.

Täpsustatakse, et igasugune markeerimisvormide või ketaste tagasivõtmine ja/või karistuste määramine ühenduse poolt peab olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

-   Artikkel 6 „Juustu klassifikatsioon“

Lõiget 2 „2. Et muuta kvaliteedikontrolli protsess võimalikult objektiivseks, peavad kontrollikomisjonid lõikama igas partiis lahti vähemalt ühe juusturatta ja mitte kunagi vähem kui ühe juustu (või selle osa) tuhande kohta, et hinnata tekstuurilisi ja organoleptilisi omadusi. [---].“

on muudetud järgmiselt:

| „2. | Et aidata inspektoritel juustu hinnata, peavad kontrollikomisjonid lõikama igas partiis lahti vähemalt ühe juusturatta ja igal juhul nii palju juustusid, kui on vajalik, et hinnata tekstuurilisi ja organoleptilisi omadusi.“ [---].“ |
| --- | --- |

„2.

Inspektorite tegevust juustu „Parmigiano Reggiano“ hindamisel on nüüd täpsemalt kirjeldatud, täpsustades, et juustu lahtilõikamise eesmärk on aidata neid kvaliteedihindamise protsessis. Samuti selle asemel, et viidata minimaalsele arvule juustudele, mille kontrollikomisjonid peavad lahti lõikama, nõutakse tekstis nüüd, et lahti lõigataks nii palju juustusid, kui on vajalik juustumassi tekstuuriliste ja organoleptiliste omaduste parimaks hindamiseks, parandades seeläbi nende hindamist.

-   Artikkel 7 „Tinditemplid“

Esimest lõiku „Artiklis 6 osutatud kvaliteedikontrolli käigus lüüakse juustudele kustumatu tindiga ajutine tempel, millega määratakse juust ühte järgmistest lisas määratletud kategooriatest:“

on muudetud järgmiselt:

„Artiklis 6 osutatud kvaliteedikontrolli käigus lüüakse juustudele kustumatu tindiga ajutine tempel või kasutatakse samaväärset süsteemi, millega määratakse juust ühte järgmistest lisas määratletud kategooriatest:“

Pärast kvaliteedikontrolli ja liigitamist on inspektoritel tavaks märgistada juustud ajutiselt tinditempliga, mis näitab neile määratud kvaliteedikategooriat (esimene, teine või kolmas) seni, kuni juustud läbivad hilisema märgistamise, mis võib kontrolliasutuse korraldusel toimuda kõige varem seitse päeva pärast kontrolli. Võttes arvesse tehnoloogia arengut, on käesoleva muudatuse eesmärk võimaldada kasutada juustude ajutiseks tuvastamiseks eri mehhanisme.

-   Artikkel 9 „Märgistuse tühistamine“

Järgmist lõiku: „Juustu „Parmigiano Reggiano“ ühenduse töötajad [---] eemaldavad kolmanda kategooria juustudelt [---] märgistuse.“

on muudetud järgmiselt:

„Juustu „Parmigiano Reggiano“ ühenduse töötajad [---] eemaldavad kolmanda kategooria juustude külgpinnalt [---] päritolumärgistuse.“

Juustu päritolumärgistus on järgmine: juusturatta külgpinda markeerimisvormide abil pressitud punktiirkirjas sõnad „Parmigiano Reggiano“ (ning juustu valmistanud juustukoja registreerimisnumber, juustu tootmise aasta ja kuu ning lühend „DOP“ [KPN]) ning jälgitavuse eesmärgil kaseiinketas, mis tavaliselt kinnitatakse ühele juusturatta lamedale põhjale. Kui juust ei vasta kaitstud päritolunimetuse kasutamise nõuetele, eemaldatakse külgpinnalt päritolumärgistus, sealhulgas punktiirkirjas sõnad „Parmigiano-Reggiano“, nii et juustu ei esitleta tarbijatele enam nimetuse „Parmigiano Reggiano“ all, kuid kaseiinketas, mis asub tavaliselt juusturatta ühel lamedal põhjal ja mis peab jälgitavuse tagamiseks sinna jääma, jäetakse alles. Muudatuse eesmärk on selgelt väljendada, et päritolumärgistuse tühistamine puudutab ainult seda märgistust, mis asub juusturatta külgpinnal.

-   Artikkel 11 „Vaidlustamine“

Lõiget 1 „1. Juustukojad võivad kvaliteedikontrolli tulemuse vaidlustada, saates sellekohase teatise tähitud postiga juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendusele nelja päeva jooksul pärast iga kvaliteedikontrolli lõppemist.“

on muudetud järgmiselt:

| „1. | Juustukojad võivad kvaliteedikontrolli tulemuse vaidlustada, võttes juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendusega kirjalikult ühendust kahe (2) päeva jooksul pärast iga kvaliteedikontrolli lõppemist.“ |
| --- | --- |

„1.

Aega, mille jooksul saab kvaliteedikontrolli tulemuse vaidlustada, on lühendatud neljalt päevalt kahele päevale. Haldusmenetluse lihtsustamise eesmärgil on tekstis nüüd märgitud, et kaebused tuleb esitada kirjalikult ja neid ei tule seega tingimata tähitud postiga saata.

-   Artikkel 12 „Päritolumärgistuse parandamise taotlemine“

Selle artikli praegust sõnastust „Kui juustukooriku osa, kus ketas asub, tuleb töödelda laagerdumise käigus tekkinud vigade kõrvaldamiseks, palub juustukoda juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendusel asendada ketta kustumatu templiga. Juustukojad peavad eemaldatud kettad alles hoidma ja need ühendusele üle andma.“

on muudetud järgmiselt:

| „1. | „Kui ketas ei püsi pärast laagerdumist enam korralikult juustu küljes või kui juustukooriku osa, kus ketas asub, tuleb töödelda laagerdumise käigus tekkinud vigade kõrvaldamiseks, palub juustukoda kiiresti juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendusel asendada ketta kustumatu templiga. Juustukojad peavad eemaldatud kettad alles hoidma ja need ühendusele üle andma.“ |
| --- | --- |

„1.

Tekstis nõutakse nüüd, et juustukojad paluksid ühendusel asendada kettad kustumatute templitega, kui ketas ei püsi enam korralikult juustu küljes, ning täpsustatakse, et see taotlus tuleb esitada kiiresti.

-   Artikkel 13 „Päritolumärgistuse tühistamise taotlemine“

Selle artikli praegust sõnastust „Kui laagerdumise käigus tekivad nii suured vead, et laagerdumisprotsess ei saa jätkuda, on juustukodadel õigus nõuda enne kvaliteedikontrolli, et ühendus tühistaks asjaomase juustu päritolumärgistuse või et juust antaks üle vastavalt artiklile 9.“

on muudetud järgmiselt:

„Kui laagerdumise käigus tekivad nii suured vead, et minimaalne laagerdumisprotsess ei saa jätkuda, on juustukodadel õigus nõuda enne kvaliteedikontrolli, et ühendus tühistaks päritolumärgistuse asjaomase juustu külgpinnal või et juust antaks üle vastavalt artiklile 9.“

Lisatud on sõna „minimaalne“ selgitamaks, et juustukojad võivad taotleda märgistuse tühistamist minimaalse 12-kuulise laagerdumisaja jooksul. Lisaks on kooskõlas artikli 9 muudatuse ja sätetega täpsustatud, et päritolumärgistuse tühistamine puudutab ainult märgistust juusturatta külgpinnal.

-   Artikkel 16 „Kulud“

Kolmandat lõiku „Juustukodadelt nõutakse, et nad kataksid enneaegselt kulunud või muul viisil kahjustunud markeerimisvormide väljavahetamise kulud.“

on muudetud järgmiselt:

„Juustukodadelt võidakse nõuda, et nad kataksid enneaegselt kulunud või muul viisil kahjustunud markeerimisvormide väljavahetamise kulud.“

Sõna „nõutakse“ on asendatud sõnadega „võidakse nõuda“, sest nende kulude tasumise nõudmine on võimalus, mitte kohustus.

Lisa

„Tootekategooriad“

Juustu „Parmigiano Reggiano“mezzano [keskmine] käsitleva punkti 3 lauset „juusturatta külgpinnal või lamedatel põhjadel hästi tehtud parandused, mis on piisavalt väikesed, et vältida juustu välimuse olulist kahjustamist, ilma olfaktoorsete vigadeta.“

on muudetud järgmiselt:

„juusturatta külgpinna või lamedate põhjade parandused, mis on piisavalt väikesed, et vältida juustu välimuse olulist kahjustamist, ilma olfaktoorsete vigadeta.“

Kohaldades kombeid ja tavasid, mis on seotud juustu „Parmigiano Reggiano“ kaubanduslike kategooriate kindlaksmääramisega, millele on osutatud märgistuseeskirjade artiklis 6 ning täpsemalt Reggio Emilia kaubandus-, käsitöö- ja põllumajanduskoja 1990. aasta provintsi tollikogumiku 4. jao („Juust „Parmigiano Reggiano““) juustu klassifitseerimise osa punktis b („Turu valiku kategooriad 0–1“), võivad kategooria 0 juustul olla „teatavad väikesed hästi tehtud parandused või väiksemad parandamist ootavad vead, mis ei põhjusta juusturatta deformeerumist“. „Paranduse“ mõiste hõlmab nii esteetilisi vigu, mis esinevad endiselt juustu koorikul ning varieeruvad suuruse, sügavuse ja võimalik, et ka niiskusesisalduse poolest („parandamist ootav viga“), kui ka tulemust, mis on saavutatud iluvea kõrvaldamisega (tavaliselt põletamise teel) probleemi lahendamiseks või vähendamiseks või niiskuse eemaldamiseks („tehtud parandus“).

Märgistuseeskirjade tootekategooriate lisa punktis 2 („Kategooriate 0 ja 1 juust „Parmigiano Reggiano““) ei tehta punktis a (kategooria 0 kohta) vahet „tehtud paranduste“ või „parandamist ootavate vigade“ vahel, vaid viidatakse üksnes asjaolule, et mis tahes parandused peavad olema väikesed ega tohi põhjustada juustu deformeerumist.

Tänapäeval on tavapärane, et juustukojad esitavad „parandamist ootavad vead“ kvaliteedikontrolli komisjonile, ning sel juhul määratakse juustud vea ulatusele vastavatesse tootekategooriatesse.

Kuna sõnad „hästi tehtud“ tähendasid, et lõik käsitles ainult „tehtud parandusi“, on need sõnad eemaldatud, jättes võimaluse esitada kontrollimiseks nii „tehtud paranduste“ kui ka „parandamist ootavate vigadega“ teise kategooria juuste.

NÄIDISPILDID

Illustreerimise eesmärgil on lisatud pilt punktiirkirjas sõnadest „Parmigiano-Reggiano“ juusturatta külgpinnal.

Osa „Muud“

Allosa „Pakendamine“

Juustuvalmistamise nõuded

-   Artikkel 6

Lõiku „Juustu „Parmigiano Reggiano“ tükke võib pakendada vahetu isikliku müügi eesmärgil samas müügikohas, kus tükk lõigati.“

on muudetud järgmiselt:

„Riivimine, tükeldamine ja pakendamine vahetu müügi eesmärgil võib jaemüügikohas toimuda üksnes lõpptarbijale müümiseks.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.5.

Tootespetsifikaadi praeguses versioonis on kehtestatud võimalus tükeldada ja pakendada juustu „Parmigiano Reggiano“ vahetu isikliku müügi eesmärgil jaemüügikohas, kus tükeldamine toimub. See võimalus lisati Euroopa Liidu Kohtu väljendatud põhimõtete alusel (20. mai 2003. aasta otsus kohtuasjas C-469/00, punkt 62). See võimaldab ettevõtjatel ühtlasi pakkuda lõpptarbijatele teenust, sest juusturataste või nende osade tükeldamine on aeganõudev protsess ning müügikohtadel – eriti kui need on hõivatud – oleks väga raske toime tulla, kui tükke saaks lõigata ainult tarbija soovi korral.

Kuna Euroopa Kohtu otsuses viidatakse ka riivimisprotsessile, hõlmab see muudatus sõnaselget võimalust, et ka riivimine ja pakendamine lõpptarbijale vahetu müümise eesmärgil toimuvad jaemüügikohas ning seda samadel põhjustel, mis on esitatud eespool. See täpsustus on vajalik ka seetõttu, et kontrolli eest vastutavatele asutustele on viimastel aastatel sageli esitatud kaebusi seoses võimalusega riivida ja pakendada juustu „Parmigiano Reggiano“ vahetu müügi eesmärgil jaemüügikohtades.

Osa „Lehmadele antavat sööta käsitlevad eeskirjad“

Lehmadele antavat sööta käsitlevad eeskirjad

-   Artikkel 1 „Kohaldamisala“

Artiklisse 1 on lisatud teine, kolmas ja neljas lõik.

Teine lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Piim peab olema toodetud päritolupiirkonnas asuvates ja kontrollisüsteemiga hõlmatud põllumajandusettevõtetes.“

See lause lisatakse koonddokumendi punkti 3.3 ja välja jäetakse järgmised osad: punkti 3.3 lause järgmises sõnastuses: „Piima saadakse määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatavatelt lehmadelt“; punkti 3.4 lause sõnastuses „„Parmigiano Reggiano“ tootmiseks kasutatavat piima andva piimakarja kasvatamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas“ ning koonddokumendi punktis 3.4 esitatud viide piima „tootmisele“.

Selgitatud on, et toorainena kasutatav lehmapiim peab olema toodetud määratletud geograafilises piirkonnas asuvates põllumajandusettevõtetes, mida kontrollitakse ametlikult, et kontrollida vastavust tootespetsifikaadile.

Kolmas lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Asenduslüpsilehmade kasvatamine (edaspidi „karjauuendus“) peab toimuma päritolupiirkonnas ja olema piimatalu eritegevusena kontrollisüsteemiga hõlmatud. Teiste tootmissektorite kariloomade suhtes kohaldatakse artiklis 9 sätestatud eeskirju.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.3.

Tekst sisaldab nüüd sõnaselget viidet asenduslüpsilehmade kasvatamisele (edaspidi „karjauuendus“), st tulevikus lüpsikarjaga ühinevate emaste vasikate ja mullikate kasvatamist, ning vajalikku viidet sellele, et tegemist on piimatalu eritegevusega. Arvestades struktuurilist ja funktsionaalset seost piimakarjakasvatusega, nõutakse tekstis nüüd, et karjauuendus toimuks määratletud geograafilises piirkonnas ja et selle suhtes kohaldataks ametlikku kontrolli, et kontrollida vastavust tootespetsifikaadile.

Samuti viidatakse lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artiklile 9, mis reguleerib piimataludesse või karjauuendusüksustesse kariloomade toomist muudest tootmisahelatest kui juustu „Parmigiano Reggiano“ ahel.

Neljas lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Piimatalud, mille karjauuendustegevus toimus 5. jaanuari 2021. aasta seisuga väljaspool päritolupiirkonda, võivad jätkata seda tegevust väljaspool päritolupiirkonda, tingimusel et see on kontrollisüsteemiga hõlmatud.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.3.

Muudatuses võetakse arvesse teatavate karjakasvatusega tegelevate ja juustu „Parmigiano Reggiano“ valmistamise jaoks piima tootvate selliste ettevõtjate seisukohti, kes on tootespetsifikaadi praeguse versiooni alusel pikka aega kasutanud oma tootmistsüklite haldamiseks väljaspool määratletud geograafilist piirkonda asuvat karjauuendusüksust. Selle tegevuse ainus eesmärk on kasvatada emaseid vasikaid ja mullikaid, kes pärast suguküpseks saamist asendavad lüpsilehmi piimataludes, mis kuuluvad määratletud geograafilises piirkonnas samadele ettevõtetele. Asjaomane muudatus võimaldab seega tagada kirjeldatud viisil korraldatud ärimudeli kestvuse, kuigi seda tasakaalustatakse sellega, et ettevõtete väljaspool määratletud geograafilist piirkonda toimuva karjauuendustegevuse suhtes kohaldatakse põhinõudeid, mis on sätestatud lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artiklites 5 ja 9, ning ametlikku kontrolli, et kontrollida vastavust tootespetsifikaadile, tingimusel et see tegevus toimus juba ajal, mil muutmistaotluse Itaalia Vabariigi ametlikus väljaandes avaldati.

-   Artikkel 4 „Lubatud sööt“

Esimese lõigu teist punkti „Lüpsilehmadele võib sööta

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | söödaraiheina, söödarukist, söödakaera, söödaotra, söödanisu, söödamaisi [---];“ |
| --- | --- |

—

söödaraiheina, söödarukist, söödakaera, söödaotra, söödanisu, söödamaisi [---];“

on muudetud järgmiselt:

„Lüpsilehmadele võib sööta

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | söödaraiheina, söödarukist, söödakaera, söödaotra, söödanisu, söödatritikalet, söödamaisi [---];“ |
| --- | --- |

—

söödaraiheina, söödarukist, söödakaera, söödaotra, söödanisu, söödatritikalet, söödamaisi [---];“

Lubatud sööda loetellu on kantud söödatritikale, millel on sarnased omadused teiste juba lubatud söödakultuuridega (oder, nisu, rukis jne). Kuna värske või kuivatatud söödatritikale kasutamine võib olla eriti huvipakkuv määratletud geograafilise piirkonna mägisematel aladel, kus see on eriti levinud, sisaldab tekst nüüd sõnaselgelt selle kasutamise võimalust, et suurendada võimalust kasutada kohalikust piirkonnast pärit sööta.

-   Artikkel 5 „Keelatud sööt ja kõrvalsaadused“

Kahte esimest lõiku:

„Et vältida olukorda, kus emaste vasikate, vähem kui kuus kuud tiinete mullikate ja lüpsilehmade kasvatamisel kasutatava karjalauda keskkond saastub siloga, sealhulgas pinnase ja sööda kaudu, on keelatud mis tahes silo kasutamine ja omamine.

Lüpsilehmi kasvatavad põllumajandusettevõtted peavad tagama, et võimaliku muudes tootmisahelates toimuva põllumajandustegevuse jaoks kasutatakse täielikult eraldatud alasid. Sellise muu põllumajandustegevusega seoses on ettevõttes lubatud hoida ja kasutada teraviljasilo ja kõrvalsaadusi.“

on muudetud järgmiselt:

„Et vältida olukorda, kus karjalauda keskkond saastub siloga, sealhulgas pinnase ja sööda kaudu, ning et võimaldada loomade vatsadel silovaba söödaga füsioloogiliselt kohaneda, on piimataludel ja karjauuendusüksustel keelatud mis tahes silo kasutada ja omada.

Lüpsilehmi kasvatavad põllumajandusettevõtted ja karjauuendusüksused peavad tagama, et võimaliku muudes tootmisahelates toimuva põllumajandustegevuse jaoks (lihaveised, kääritusmahutid jne) kasutatakse täielikult eraldatud alasid. Sellise muu põllumajandustegevusega seoses on ettevõttes lubatud hoida ja kasutada teraviljasilo ja kõrvalsaadusi.“

Esimese lõigu muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.3.

Selle muudatuse eesmärk on esiteks kohandada artiklit nii, et see kajastaks lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artikli 1 muudatusi, sealhulgas ühtlustada kasutatavat terminoloogiat, sätestades (nagu see oli juba piimatalude puhul), et ka karjauuendusüksustel on keelatud mis tahes silo kasutada ja omada. Teiseks on muudatuses laudakeskkonna saastumise vältimise kõrval sõnaselgelt esitatud ka teine oluline põhjus silo omamise ja kasutamise keelamiseks: vajadus võimaldada loomade vatsadel füsioloogiliselt kohaneda silovaba söödaga (alates noorest east). Seoses selle teises aspektiga vt lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artikli 9 muudatuste põhjendusi.

Ka teise lõigu muudatuse eesmärk on viia artikkel kooskõlla lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artiklis 1 tehtud muudatustega.

Viide vedelale melassile (välja arvatud juhul, kui selle kasutamine on lubatud artikli 6 alusel), mis oli varem esitatud neljanda lõigu punkti b kuuendas loetelupunktis, on välja jäetud.

Melassi kasutamise täielik keeld, mis algselt kehtestati selle toote sagedase kehva kvaliteedi ja väga varieeruvate omaduste tõttu, on välja jäetud (kuigi kasutamine on endiselt reguleeritud artikliga 6), kuna see toode on nüüd täiesti usaldusväärne tänu tänapäevasele tootmistehnoloogiale, mille kasutamine on seadusega ette nähtud. Melassi kasutamine on isegi soovitatav teatavates söödaratsioonides, nagu heinapõhised söödaratsioonid, milles on vähem suhkrut kui värskes rohus, sest kerge käärimine, mis muudab rohu heinaks, põhjustab mõningast suhkrusisalduse vähenemist.

Kariloomi peetakse tänapäeval väga erinevalt, mis tähendab, et künade ja põllumajandusseadmete määrdumise risk, mis algselt oli üks peamisi põhjusi, mis andis alust suureks ettevaatuseks melassi kasutamisel laudas, on nüüd kergesti juhitav.

-   Artikkel 6 „Toorained muus kui rohusöödas“

Järgmisi lõike: „Täiendsöödas võib kasutada ka järgmist:

| — | jaanikaun kuni 3 %; |
| --- | --- |

—

jaanikaun kuni 3 %;

| — | melass kuni 3 %. |
| --- | --- |

—

melass kuni 3 %.

Melassiplokkide kujul sööta, sealhulgas purustatud kujul, võib manustada kuni 1 kg looma kohta päevas. Melassiplokke ei tohi siiski kasutada koos melassi sisaldava söödaga.

Samuti on vedelal kujul või söödaga segatuna lubatud anda suhkrupõhiseid tooteid ja/või propüleenglükoolil ja glütseroolil põhinevaid tooteid kuni 300 grammi looma kohta päevas.“

on muudetud järgmiselt:

„Täiendsöödas võib kasutada ka jaanikauna, peedi- ja suhkruroomelassi, linnaseekstrakti, propüleenglükooli ja glütserooli, tingimusel et nende üldsisaldus ei ületa 6 %.

Suhkrupõhiste toodete, sealhulgas vedelal või melassipõhisel kujul (suhkruroo- või peedimelass), linnaseekstrakti, propüleenglükooli ja glütserooli kasutamine lüpsilehmade söödas, olenemata sellest, kas neid manustatakse üksikutele lehmadele või lisatakse täisratsioonilisele segasöödale, ei tohi ületada 800 grammi looma kohta päevas. Neid tooteid ei tohi manustada joogiveega.“

Artiklis lihtsalt liidetakse jaanikauna ja melassi (ning muude samalaadsete suhkrutoodete) piirmäärad, mis olid varem jaotatud 3 % melassiks ja 3 % jaanikaunadeks, üheks üldiseks piirmääraks 6 %.

Suhkrutoodete, sealhulgas varem artikliga 5 keelatud melassi kasutamist on laiendatud üksnes melassiplokkidelt laiemale sarnaste toodete rühmale ning seda reguleeritakse sellise päevase maksimummäära kehtestamisega, mida peetakse asjakohaseks, et täiendada juustu „Parmigiano Reggiano“ tootmisahelale iseloomulikke kiudainerikkaid söödaratsioone.

Võrreldes tootespetsifikaadi eelmise versiooni koostamise ajaga on nende toodete kasutamine praegu eriti sobiv, sest nüüd on laialdaselt kasutusele võetud täisratsiooniline segasööt ja neil toodetel võib olla kasulik funktsioon: need toimivad söödaratsiooni sideainena ja muudavad selle vähem pulbriliseks, mille tulemuseks on ühtlasem segu ja hügieenilisem laudakeskkond.

Viies lõik „Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, võib kasutada ka muid kehtivate õigusaktidega lüpsilehmadel kasutamiseks lubatud tooteid ja sööta, kui juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus on neid katsetanud ja andnud pädevatele asutustele teada, et ta kinnitab selliste toodete ja sööda kokkusobivust.“

on nüüd neljas lõik ja seda on muudetud järgmiselt:

„Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, võib kasutada ka muid kehtivate õigusaktidega lüpsilehmadel kasutamiseks lubatud tooteid ja sööta, kui juustu „Parmigiano Reggiano“ ühendus on neid hinnanud ja andnud pädevatele asutustele teada, et ta kinnitab selliste toodete ja sööda kokkusobivust artiklis 2 sätestatud põhimõtetega.“

Seoses keeluga kasutada lüpsilehmade toiduks mõeldud muus kui rohusöödas ja toodetes teatavaid tooraineid, on mõiste „katsetamine“ asendatud mõistega „hindamine“. Nüüd on täpsustatud, et kokkusobivust tuleb kontrollida sööda suhtes kohaldatavate üldpõhimõtete alusel, mis on sätestatud lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artiklis 2.

-   Artikkel 7 „Rikastatud ja rikastamata täiendsöödana antava liht- ja segasööda kasutamine“

Neljas lõik on välja jäetud. Selle sõnastus oli järgmine: „Soja-, lina-, päevalille-, maisiidu- ja nisuidutoodetest ja nende kõrvalsaadustest saadud toorrasva üldkogus ei tohi ületada 300 grammi looma kohta päevas.“

Muutmata selle konkreetse nõude aluspõhimõtteid või tootespetsifikaadi kohast üldist lähenemist rasvade kasutamisele, mis peab olema rangelt reguleeritud, on eespool kirjeldatud meetod, mille kohaselt tehakse kindlaks teatavate muu kui rohusööda valmistamiseks kasutatavate koostisosade rasvasisaldus, asendatud viimases lõigus kirjeldatud meetodiga, et muuta kontroll teostatavamaks, võttes arvesse, et äärmiselt raske on eristada üksnes „soja-, lina-, päevalille-, maisiidu- ja nisuidutoodetest ja nende kõrvalsaadustest“ saadud rasvu ning palju lihtsam on kontrollida manustatavate rasvade üldkogust, seda nii paberimajanduse (söödateabelehed või täisratsioonilise segasööda segistisse lisatud koostisosad) kui ka analüütilisest seisukohast.

Järgmine, varasem artikli 8 teine lõik, on paigutatud siia neljandaks lõiguks: „Lüpsilehmadele ei tohi sööta loomset või taimset päritolu seepi ega rasva (õli, sulatatud rasv, sulatatud searasv, või) otse ega sööda koostisosana.“

Artikli 8 kolmas lõik „Taimseid lipiide võib kasutada mikrotoitainete kandmiseks ja kaitsmiseks kuni 100 g looma kohta päevas.“

on nüüd artikli 7 viies lõik ja seda on muudetud järgmiselt:

„Mis tahes liiki ja vormis taimeõlisid ja -rasvu võib kasutada üksnes eelsegu kandjatena ning aminohapete, vitamiinide, mineraalide ja muude toitainete kaitsmiseks kuni 50 g looma kohta päevas.“

Artikli 8 varasema teksti muudatused seisnevad mõistete „taimsed lipiidid“ ja „mikrotoitained“ muutmises vastavalt „taimeõlideks ja -rasvadeks“ ning „aminohapeteks, vitamiinideks, mineraalideks ja muudeks toitaineteks“, kuna need on ammendavamad mõisted.

Mis tahes liiki või vormis „muutmata kujul“ lisatud taimeõlide ja -rasvade piirnormi vähendatakse 100 grammilt 50 grammile looma kohta päevas, sest nende ainete ainus eesmärk peab olema kaitsta aminohappeid, vitamiine, mineraale ja muid toitaineid ning see ei tohi kujutada endast varjatud viisi selliste rasvade lisamiseks, mis on muidu keelatud; see kasutusviis kaotab mõtte, kui taimeõlide ja -rasvade üldkogust vähendatakse, võimaldades samal ajal endiselt kasutada neid aminohapete (nagu metioniin) või vitamiinide (nagu koliin) kandjana.

Kuuenda lõiguna on lisatud järgmine tekst: „Selleks et vältida negatiivset mõju käärimisele vatsas ja piima kvaliteedi halvenemist, ei tohi lüpsilehmadele manustatav päevane lipiidikogus (mida hinnatakse eetriekstraktina) ületada:

| — | 4,0 % kuivaine üldsisaldusest; |
| --- | --- |

—

4,0 % kuivaine üldsisaldusest;

| — | 700 g käesolevate eeskirjade artiklis 2 määratletud muu kui rohusööda kaudu manustatava kogusena.“ |
| --- | --- |

—

700 g käesolevate eeskirjade artiklis 2 määratletud muu kui rohusööda kaudu manustatava kogusena.“

Lubatud toodete kaudu lüpsilehmadele manustatavate lipiidide päevaseks piirnormiks on kehtestatud 4 % söödaratsiooni kuivaine üldsisaldusest. See üldine piirnorm täidetakse selle rasva piirnormi kaudu, mida manustatakse muu kui rohusööda kaudu. Õliseemnete (soja, lina, päevalill, maisiidud ja nisuidud) kaudu manustatava rasva piirnorm 300 g, mida oli väga raske kontrollida, on asendatud selliste rasvade 700 g piirnormiga, mida võib manustada muu kui rohusöödaga kõigis söödamaterjalides (seega ka näiteks maisis) looduslikult esinevate rasvade kaudu.

-   Artikkel 8 „Keelatud söödamaterjalid ja keelatud tooted“

Esimese lõigu esimese loetelupunkti osa „mis tahes loomne toit: kalajahu, liha, veri, plasma, suled, mitmesugused tapmise kõrvalsaadused ning piimapulber ja munade töötlemise kõrvalsaadused;“

on muudetud järgmiselt:

„mis tahes loomne toit: kalajahu, liha, veri, plasma, suled, mitmesugused tapmise kõrvalsaadused, samuti piimapulber ja munade töötlemise kõrvalsaadused;“

Tekst on ümber sõnastatud, asendades sidesõna „ning“ sõnaga „samuti“.

Esimese lõigu kaheksandas loetelupunktis on „kasvatatud vetikad“ muudetud lihtsalt „vetikateks“, kuna nende päritolu ei ole võimalik kontrollida ning kuna praegu turul olevad tooted, mille suhtes kohaldatakse kehtivaid eeskirju, tagavad piisava üldise ohutustaseme.

Neljanda lõigu teise loetelupunkti osa „antioksüdandid butüülhüdroksüanisool, butüülhüdroksütolueen ja etoksükviin.“

on nüüd teise lõigu teine loetelupunkt ja seda on muudetud järgmiselt:

„antioksüdandid butüülhüdroksüanisool, butüülhüdroksütolueen ja etoksükviin, välja arvatud juhul, kui neid manustatakse tehnoloogilistel eesmärkidel koos vitamiinidega stabilisaatoritena.“

Lisatud on väljend „välja arvatud juhul, kui neid manustatakse tehnoloogilistel eesmärkidel koos vitamiinidega stabilisaatoritena“, sest loetletud antioksüdante on tegelikult alati söödas sel viisil kasutatud, kuna need sisalduvad vitamiinide eelsegudes, mida söödaveskid kasutavad sööda tootmisel, et tagada rasvlahustuvate vitamiinide stabiilsus ja kvaliteet, näiteks A-vitamiini puhul (mis on kergesti oksüdeeruv ja mida ei saa seega stabilisaatoriteta kasutada). Hiljutised õigusaktide muudatused tähendavad siiski, et koostisained tuleb lõpptootel loetleda, st need võivad olla esitatud teabelehtedel, mis toob kaasa ilmse mittevastavuse, kuigi olukord ei ole tegelikult muutunud.

Seetõttu on teksti kohandatud, et võtta arvesse õigusaktide kohast nõuet loetleda need tooted eelsegudes kasutamise korral teabelehtedel. Nende toodete kui eraldi koostisosade kasutamine söödas on siiski endiselt keelatud, kuna eesmärk on vältida nende kasutamist kehva kvaliteediga söödamaterjalide kasutamisest tulenevate probleemide lahendusena.

-   Artikkel 9 „Muudest tootmissektoritest pärit kariloomad“

Artikli 9 kahe esimese lõigu

„Muudest tootmisahelatest kui juustu „Parmigiano Reggiano“ ahelast pärit lüpsilehmi ei tohi tuua keskkonda, kus lüpsilehmi ja kinnislehmi peetakse, vähemalt neli kuud pärast nende saabumist põllumajandusettevõttesse.

Sellel ajavahemikul tuleb lüpsilehmi sööta vastavalt käesolevatele eeskirjadele ning nendelt saadud piima ei tohi juustukodadesse tarnida.“

sõnastust on muudetud järgmiselt:

„Piimataludesse ja karjauuendusüksustesse kariloomade toomine muudest tootmisahelatest peale juustu „Parmigiano Reggiano“ ahela ja seega sellistest tootmisahelatest, mis ei ole kontrollisüsteemiga hõlmatud, peab toimuma hiljemalt looma kümnekuuseks saamise päeval.“

See muudatus tehakse koonddokumendi punktis 3.3.

Peamised elemendid, mis muudavad juustu „Parmigiano Reggiano“ ainulaadseks, võib kokku võtta järgmiselt.

| — | Territoorium: seda tuleb mõista mulla, õhu ja veena ning see on oluline selleks, et toota kariloomadele toitu ja säilitada hea mikrofloora, mis on juustu valmistamiseks ja laagerdamiseks äärmiselt oluline. Eelkõige peetakse selle territooriumi säilitamise põhielementideks lüpsilehmadele silo söötmise keeldu ning karjamaadelt, näiteks püsirohumaadelt ja lühiajalistelt rohumaadelt pärit sööda rolli. Juustu valmistamiseks vajalikku habrast mikrobioloogilist tasakaalu saab säilitada ainult mulla, karjalautade ja juustukodade hoolika majandamise abil. |
| --- | --- |

—

Territoorium: seda tuleb mõista mulla, õhu ja veena ning see on oluline selleks, et toota kariloomadele toitu ja säilitada hea mikrofloora, mis on juustu valmistamiseks ja laagerdamiseks äärmiselt oluline. Eelkõige peetakse selle territooriumi säilitamise põhielementideks lüpsilehmadele silo söötmise keeldu ning karjamaadelt, näiteks püsirohumaadelt ja lühiajalistelt rohumaadelt pärit sööda rolli. Juustu valmistamiseks vajalikku habrast mikrobioloogilist tasakaalu saab säilitada ainult mulla, karjalautade ja juustukodade hoolika majandamise abil.

| — | Kariloomad: kariloomade majandamine, eelkõige nende nõuetekohane söötmine, aitab parandada loomade võimet muuta neile manustatavad söödaratsioonid piimaks, nende produktiivsust, tervist ja pikaealisust. Seepärast on mõistlik, et tootespetsifikaat soodustab suurema tähelepanu pööramist nendele küsimustele, sealhulgas siis, kui kättesaadavaks muutub uus teave. |
| --- | --- |

—

Kariloomad: kariloomade majandamine, eelkõige nende nõuetekohane söötmine, aitab parandada loomade võimet muuta neile manustatavad söödaratsioonid piimaks, nende produktiivsust, tervist ja pikaealisust. Seepärast on mõistlik, et tootespetsifikaat soodustab suurema tähelepanu pööramist nendele küsimustele, sealhulgas siis, kui kättesaadavaks muutub uus teave.

| — | Juustu valmistamiseks kasutatavad nn head mikroorganismid: neid on alati peetud väga oluliseks juustu „Parmigiano Reggiano“ ainulaadsuse tagamisel. |
| --- | --- |

—

Juustu valmistamiseks kasutatavad nn head mikroorganismid: neid on alati peetud väga oluliseks juustu „Parmigiano Reggiano“ ainulaadsuse tagamisel.

Kõik kehtiva tootespetsifikaadi eeskirjad on välja töötatud selleks, et edendada soodsat mikrobioloogilist keskkonda alates põllult kuni põllumajandusettevõtte ja juustukojani. Juustu „Parmigiano Reggiano“ tootmispiirkonnale omase taimestiku valimisel (pidades silmas nii „head“ kui ka „halba“ taimestikku) on nurgakivideks eelkõige igasuguse silo keelustamine emaste vasikate, vähem kui kuus kuud tiinete mullikate ja lüpsilehmade kasvatamisel ning heinapõhine sööt.

Nendele konkreetsetele põhialustele tuginedes peetakse oluliseks, et tootespetsifikaati arendataks edasi ja et selles kehtestataks eeskirjad selliste emaste vasikate ja mullikate kasvatamiseks, kes pärast suguküpseks saamist annavad juustu valmistamiseks piima. Pikka aega on tootespetsifikaadi kohaseid lüpsilehmadele söödetavat sööta käsitlevaid eeskirju kohaldatud ka kinnislehmade ja vähemalt kuus kuud tiinete mullikate suhtes. Nende eeskirjade eesmärk ei ole mitte ainult vältida piima kvaliteediomaduste halvenemist – võttes arvesse, et kahe viimase kategooria lehmad ei anna piima –, vaid ka (eelkõige) suunata tootjaid kasutama põllumajandusmudelit, mis on kooskõlas nurgakividega, mille hulka kuuluvad silo kasutamise keeld, heinapõhised söödaratsioonid, vatsa võime kiudaineid seedida ja keskendumine kõigile põllumajandusettevõtte kariloomadele. Nagu on juba mainitud, laiendatakse kehtiva tootespetsifikaadiga igasuguse silo kasutamise ja omamise keeldu emaste vasikate ja vähem kui kuus kuud tiinete mullikate kasvatamisele.

Muudatust, mille kohaselt peab kariloomade viimine muudest tootmisahelatest piimatalusse või üksustesse (mis on kontrollisüsteemiga hõlmatud ja kus tegeletakse piimatalu konkreetse karjauuendustegevusega) toimuma enne looma kümnekuuseks saamist, taotletakse eelkõige selleks, et parandada ja suurendada lehmade võimet kogu eluks kohaneda kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano“ kontrollisüsteemiga hõlmatud põllumajandusettevõtete tüüpilise söödaga, mida otse tootmispiirkonnas kasvatatavatele lehmadele juba söödetakse ning mida iseloomustab rohusööda kasutamine ja silo söötmise keeld.

Kuigi teoreetiliselt tuleks need loomad ideaaljuhul tuua põllumajandusettevõtetesse niipea, kui nad on võõrutatud, et neil oleks võimalik kogu eluks kohaneda kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano“ kontrollisüsteemiga hõlmatud põllumajandusettevõtete tüüpilise söödaga, peetakse kümmet kuud piisavalt nooreks eaks, et saavutada selge paranemine võrreldes kehtiva tootespetsifikaadi kohase olukorraga. Käesolev ettepanek kujutab endast õiglast kompromissi, millega välditakse suure majandusliku koormuse panemist nende õlule, kes praegu kasvatavad noori kariloomi väljaspool kaitstud päritolunimetusega „Parmigiano Reggiano“ juustu tootmisahelat.

Võttes arvesse üldist suundumust tiinestada mullikad üha varasemas eas (mõnel juhul ligikaudu 12-kuuselt), tagaks nõue, et loomad tuuakse kohale kümnekuuselt, et tõuaretamise eesmärgil viljastamine toimub kaitstud päritolunimetusega toote tootmisahelasse kuuluvates põllumajandusettevõtetes.

Kariloomadele alates nende kümnendast elukuust silovaba sööda söötmise nõude eesmärk on tagada, et nende vatsad arenevad heinaga ja seega võib neilt eeldada selliste anatoomiliste ja histoloogiliste omaduste kujunemist, mis sobivad järgneva piimatootmiseetapi jaoks paremini, mis tähendab, et lehmad annavad seda liiki söödaga paremaid tulemusi. Üldlevinud on seisukoht, et emaste vasikate ja mullikate söötmine söödaga, mis põhineb peamiselt kuivsöödal, mitte silol, avaldab positiivset mõju nende morfoloogilisele arengule, suurendades kõhu sügavust ja parandades neelamisvõimet, ning vähendab liiga paksu rasvakihi tekkimise ohtu (miski, mida eelkõige maisisilo väärkasutamine sageli põhjustab).

Hiljutised uuringud on näidanud, et mullikate söötmine heinaga on kasulik kuivainetarbimise ja kasvu seisukohast ning et heina tarbimine silo asemel avaldab positiivset mõju looma söödakasutusvõimele, arvatavasti tänu kasvava mullika vatsa paremale morfofunktsionaalsele arengule. Samuti tuleb lisada, et selliste söödaratsioonide kasutamine, mis on suurest tärklisesisaldusest tingitud tasakaalustamatuse tõttu atsidogeensed, nagu teraviljasilol (ja eelkõige maisisilol) põhinevad ratsioonid tavaliselt on, võib põhjustada koekahjustusi vatsa limaskestas (erosioon) ja maksas (abtsessid). Need pöördumatud kahjustused muudavad loomad vastuvõtlikumaks muudele haigustele ja vähendavad nende võimet seedida söödaratsioone, mis põhinevad kiudainerikkal mahukal söödal, nagu kaitstud päritolunimetusega „Parmigiano Reggiano“ juustu kontrollisüsteemiga hõlmatud põllumajandusettevõtetele iseloomulikud heinapõhised söödaratsioonid. Neid kahjustusi esineb väga harva loomadel, kelle toitumine põhineb sileerimata söödal, eelkõige heinal.

Võrreldes silo kasutamisega vähendab mullikatele haljassööda ja heina söötmine märkimisväärselt ka riski, et loomad neelavad mükotoksiine, mille võimalik mõju on looma immuunsüsteemi kahjustumine, mis muudab looma haigusele vastuvõtlikumaks ja seega vähendab tema eluiga.

Muudatuse eesmärk on ka parandada kontrolli juustu „Parmigiano Reggiano“ sertifitseeritud tootmissüsteemi üle, andes lõpptarbijale suurema kindluse, et toode vastab tootespetsifikaadile.

Tootespetsifikaadi kohaselt on praegu keelatud kasutada ja omada mis tahes liiki silo emaste vasikate, vähem kui kuus kuud tiinete mullikate ja lüpsilehmade kasvatamisel. Kehtiva tootespetsifikaadi lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjade artiklis 9 sätestatud nn karantiininõude konkreetne eesmärk on vähendada eostega saastumise ohtu keskkonnas, kus peetakse piimakarja, mille piima kasutatakse juustu „Parmigiano Reggiano“ valmistamiseks, mistõttu ettevõtjad peavad selle karantiiniperioodi ajal muude tootmisahelate kui „Parmigiano Reggiano“ ahela lehmad nõuetekohaselt eraldama, hoidma nende piima eraldi ja pidama vastavat arvestust.

Kontrollide käigus, mis on tehtud tagamaks, et kooskõlas kehtiva tootespetsifikaadiga järgitakse karantiinieeskirju, on aja jooksul ilmnenud palju puudusi kaitstud päritolunimetusega „Parmigiano Reggiano“ juustu kontrollikavas sätestatud tingimuste kohase karantiininõude täitmisel.

Täpsemalt tuvastas kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano“ volitatud kontrolliasutus 2012.–2017. aastal karantiininõude täitmise kontrollimisel 12 „raske rikkumise“ juhtumit. Need rikkumised tõid kaasa kontrollitabelis sätestatud tagajärjed seoses tooraine käitlemisega ja eelkõige toote väljajätmisega kaitstud päritolunimetuse alt, samuti parandusmeetmete võtmise asjaomaste ettevõtjate poolt, et kõrvaldada rikkumise põhjus või põhjused. Samal ajavahemikul avastas volitatud kontrolliasutus 639 „väikese rikkumise“ juhtumit, mille tulemusel pidid asjaomased ettevõtjad võtma parandusmeetmeid rikkumise põhjuse või põhjuste kõrvaldamiseks.

Lisaks näitab registreeritud raskete rikkumiste arv 2018. aastal (5) ja 2019. aastal (4) proportsionaalset kasvu võrreldes eelneva perioodiga (2012–2017), mis tähendab, et rikkumised on muutumas üha tavalisemaks.

Nõuet, et lehmad tuuakse tootmisahelasse enne kümnekuuseks saamist, oleks volitatud kontrolliasutusel esiteks palju lihtsam kontrollida, kuna looma vanus (alates sünnist) on andmebaasidest kergesti leitav, samal ajal kui praegused karantiinikontrollid põhinevad lehma eluetapil (kuues tiinuskuu, lüpsi- või kinnisperiood), mis erineb sõltuvalt sellest, millal tiinestamine aset leidis.

Lisaks ei oleks karantiin, nagu seda praegu mõistetakse, enam vajalik, sest nagu juba mainitud, on lehmal alates kümne kuu vanusest piisavalt aega kohaneda tüüpilise söödaga (kuna keskmiselt kulub veel umbes 12–14 kuud, enne kui ta hakkab piima andma) ning puuduks oht, et ettevõtja haldab karantiinis loomade eraldamist ja nende piimatoodangut valesti, põhjustades seeläbi võimalikke probleeme juustuga (mis võivad praegu tekkida, kui lehm põllumajandusettevõttesse toomisel juba piima annab).

-   Artikkel 10 „Uute põllumajandusettevõtete lisandumine tootmisahelasse“

Artikli 9 kolmas lõik „Juustu „Parmigiano Reggiano“ tootmisahelasse mittekuuluvatel põllumajandusettevõtetel ei ole lubatud piima tarnida enne, kui kontrollkäigust on möödunud vähemalt neli kuud.“

on nüüd artikkel 10 „Uute põllumajandusettevõtete lisandumine tootmisahelasse“ ja seda on muudetud järgmiselt:

„Juustu „Parmigiano Reggiano“ tootmisahelasse mittekuuluvatel põllumajandusettevõtetel ei ole lubatud piima tarnida enne, kui volitatud kontrolliasutuse tehtud kontrollist on möödunud vähemalt neli kuud.“

Tekstis on nüüd täpsustatud, et nendele nõuetele vastavuse kontrollimise eest vastutab kontrolliasutus.

-   Artikkel 11

Artikkel 10 on nüüd artikkel 11 pealkirjaga „Täisratsiooniline segasööt“.

-   Artikkel 12 „Uued tooted ja tehnoloogia“

Artikkel 11 „Käesolevate eeskirjadega hõlmamata sööda kasutamine, ettenähtud koguste muutmine või käesolevates eeskirjades sätestamata valmistamis- ja manustamismeetodite kasutuselevõtt eeldab „Parmigiano-Reggiano“ ühenduse hinnatud katsete ja uuringute positiivset tulemust. Kui tulemus on positiivne, võib esitada vastava taotluse tootespetsifikaadi muutmiseks.“

on nüüd artikkel 12 ja seda on muudetud järgmiselt:

„Käesolevate eeskirjadega hõlmamata sööda kasutamine, ettenähtud koguste muutmine või käesolevates eeskirjades sätestamata valmistamis- ja manustamismeetodite kasutuselevõtt eeldab juustu „Parmigiano-Reggiano“ ühenduse hinnatud katsete ja uuringute positiivset tulemust. Kui tulemus on positiivne ja see võetakse vastu artikli 6 sätete alusel, tuleb need muudatused lisada tootespetsifikaati järgmisel korral, kui seda muudetakse.“

Täpsustatakse, et mis tahes sellise loomasööda ja tehnoloogia kasutamisele, mis ei ole hõlmatud lehmadele antavat sööta käsitlevate eeskirjadega, ettenähtud koguste muutmisele või uute ettevalmistus- ja manustamismeetodite kasutuselevõtule peab kõigepealt olema antud ühenduse hinnatud katsetes ja uuringutes positiivne hinnang. Kui tulemus on positiivne ja see võetakse vastu artikli 6 sätete alusel, tuleb (mitte enam „võib“) need muudatused lisada tootespetsifikaati järgmisel korral, kui seda muudetakse.

Samuti lisati sõna „juust“, et esitada ühenduse täpne nimi.

KOONDDOKUMENT

„Parmigiano Reggiano“

ELi nr: PDO-IT-0016-AM06 – 2.12.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Parmigiano Reggiano“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juustud

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Parmigiano Reggiano“ on kõva, kuumutatud ja pika valmimisajaga juust, mida toodetakse lehmatoorpiimast, mis on osaliselt kooritud pärast seda, kui koorel on lastud pinnale tõusta. Piima ei tohi kuumtöödelda ega füüsiliselt või mehaaniliselt töödelda ning see peab olema saadud lüpsilehmadelt, keda on söödetud peamiselt päritolupiirkonnas kasvatatud söödaga. Juust peab laagerduma vähemalt 12 kuud. Juustu „Parmigiano Reggiano“ võib müüa tervete ratastena, tükkidena või riivituna.

Juustu „Parmigiano Reggiano“ ei tohi töödelda viisil, mis kahjustab selle keemilisi/füüsikalisi või organoleptilisi omadusi, ja see on järgmiste omadustega:

| — | juusturattad, millel on kergelt kumerad või peaaegu sirged külgpinnad ja mille lamedatel põhjadel on veidi kõrgem serv; |
| --- | --- |

—

juusturattad, millel on kergelt kumerad või peaaegu sirged külgpinnad ja mille lamedatel põhjadel on veidi kõrgem serv;

| — | mõõtmed: juusturataste lamedate põhjade läbimõõt on 35–43 cm ja kõrgus 20–26 cm; |
| --- | --- |

—

mõõtmed: juusturataste lamedate põhjade läbimõõt on 35–43 cm ja kõrgus 20–26 cm;

| — | miinimummass: 30 kg ratta kohta; |
| --- | --- |

—

miinimummass: 30 kg ratta kohta;

| — | kooriku värvus: loomulik õlgkollane, mis võib aja jooksul muutuda; |
| --- | --- |

—

kooriku värvus: loomulik õlgkollane, mis võib aja jooksul muutuda;

| — | kooriku paksus: umbes 6 mm; |
| --- | --- |

—

kooriku paksus: umbes 6 mm;

| — | juustumassi värvus: kergelt õlgkollasest õlgkollaseni; |
| --- | --- |

—

juustumassi värvus: kergelt õlgkollasest õlgkollaseni;

| — | juustumassi iseloomulik lõhn ja maitse: aromaatne, õrn ja jõuline, kuid mitte terav; |
| --- | --- |

—

juustumassi iseloomulik lõhn ja maitse: aromaatne, õrn ja jõuline, kuid mitte terav;

| — | juustumassi tekstuur: peeneteraline ja kihiline; |
| --- | --- |

—

juustumassi tekstuur: peeneteraline ja kihiline;

| — | minimaalne rasvasisaldus kuivaines: 32 %; |
| --- | --- |

—

minimaalne rasvasisaldus kuivaines: 32 %;

| — | lisandid puuduvad; |
| --- | --- |

—

lisandid puuduvad;

| — | tsüklopropaanrasvhapete sisaldus: vähem kui 22 mg 100 g rasva kohta (võttes juba arvesse mõõtemääramatust, kindlaks määratud gaasikromatograafia-massispektromeetriaga (CG-MS)). |
| --- | --- |

—

tsüklopropaanrasvhapete sisaldus: vähem kui 22 mg 100 g rasva kohta (võttes juba arvesse mõõtemääramatust, kindlaks määratud gaasikromatograafia-massispektromeetriaga (CG-MS)).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Asenduslüpsilehmade kasvatamine (edaspidi „karjauuendus“) peab toimuma määratletud päritolupiirkonnas ja olema piimatalu eritegevusena kontrollisüsteemiga hõlmatud. Mis tahes silo kasutamine ja omamine on keelatud.

Piimataludesse ja karjauuendusüksustesse kariloomade toomine muudest tootmisahelatest peale juustu „Parmigiano Reggiano“ ahela ja seega sellistest ahelatest, mis ei ole kontrollisüsteemiga hõlmatud, peab toimuma hiljemalt looma kümnekuuseks saamise päeval.

Piimatalud, mille karjauuendustegevus toimus 5. jaanuari 2021. aasta seisuga väljaspool määratletud geograafilist piirkonda, võivad jätkata seda tegevust väljaspool päritolupiirkonda, tingimusel et see on kontrollisüsteemiga hõlmatud.

Piimalehmade sööt põhineb määratletud geograafilisest piirkonnast pärit söödal ning selle kogus ja kvaliteet on kindlaks määratud.

Vähemalt 75 % sööda kuivmassist peab olema toodetud geograafilises piirkonnas.

Muu kui rohusööt võib moodustada kuni 50 % söödaratsiooni kuivmassist.

Mis tahes silo kasutamine ja omamine on keelatud.

Lehmapiim, sool, vasikalaap.

Piim peab olema toodetud määratletud geograafilises piirkonnas asuvates ja kontrollisüsteemiga hõlmatud põllumajandusettevõtetes.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piimast tuleb juustu valmistada määratletud geograafilises piirkonnas. Õhtuse ja hommikuse lüpsi piim tarnitakse juustukotta töötlemata toorpiimana, järgides tootespetsifikaati. Hommikuse lüpsi piim kallatakse vasest juustukateldesse ja segatakse eelneva õhtu piimaga, mis on osaliselt kooritud pärast seda, kui koorel on lastud pinnale tõusta. Juustukatlas oleva piima rasva ja kaseiini suhe, arvutatuna juustukatlas olevate piimapartiide keskmise kaalutud väärtusena piima töötlemise päeval, ei või olla suurem kui 1,10 + 10 %. Piimale lisatakse vadakujuuretis, mis on looduslik piimhappebakterite kultuur, mille saamiseks jäetakse eelmistest juustuvalmistamise toimingutest alles jäänud nn magus vadak kontrollitud temperatuuritingimustes iseeneslikult käärima. Kaubanduslike starterkultuuride kasutamine ei ole lubatud. Piim kalgendatakse eranditult vasikalaabi abil, seejärel kalgend tükeldatakse ja kuumutatakse. Katla põhja settinud juustumass pannakse vormidesse. Seejärel juust märgistatakse. Mõne päeva pärast pannakse juust soolvette soolduma; juust laagerdub seejärel vähemalt 12 kuud. Juustu võib laagerdada puidust riiulitel.

Vähemalt 12 kuud kestev laagerdumine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Pärast minimaalset laagerdumisaega tehakse kvaliteedikontroll, et teha kindlaks, kas juust vastab tootespetsifikaadile.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Parmigiano Reggiano“ võib müüa tervete ratastena, tükkidena või riivituna.

Tarbijakaitse huvides ning selleks, et tagatud oleks turuleviidava pakendatud, riivitud või tükeldatud juustu „Parmigiano Reggiano“ autentsus, peab riivimine, tükeldamine ja sellele järgnev pakendamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. See on vajalik sellepärast, et tervel juustul olev märgistus, mis kinnitab, et see kannab nimetust „Parmigiano Reggiano“, läheb riivitud või tükeldatud juustul kaduma või ei ole sellel nähtav, mistõttu tuleb garanteerida pakendatud toote päritolu. See nõue tuleneb ka vajadusest tagada, et juust pakendataks tükeldatuna võimalikult kiiresti, kasutades protseduure, millega välditakse juustu kuivamist või oksüdeerumist või juustu „Parmigiano Reggiano“ iseloomulike organoleptiliste omaduste kadumist. Pärast lahtilõikamist jääb juusturatas ilma loomulikust kaitsest, mida pakkus koorik, mis tänu oma kuivusele eraldas juustu sisu väga hästi ümbritsevast keskkonnast.

Riivida võib üksnes tervet kaitstud päritolunimetusega „Parmigiano Reggiano“ juustu. See tuleb pakendada vahetult pärast riivimist ilma mis tahes töötlemiseta ja lisaaineid lisamata. Lubatud on siiski ka jääkide kasutamine eespool sätestatud tingimustel. Riivitud juustus „Parmigiano Reggiano“ ei tohi kooriku sisaldus ületada 18 % juustu massist.

Juustu „Parmigiano Reggiano“ lõikejääke, mida ettevõtjad kasutavad kontrollisüsteemi raames muul kujul juustu valmistamiseks, nimetatakse jääkideks.

Riivimine, tükeldamine ja pakendamine vahetu müügi eesmärgil võib jaemüügikohas toimuda üksnes lõpptarbijale müümiseks.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Igal juustul „Parmigiano Reggiano“ on järgmine identifitseerimist võimaldav märgistus: punktiirkirjas sõnad „Parmigiano Reggiano“ ning juustutootja registreerimisnumber; juustu valmistamise aasta ja kuu ning lühend „DOP“ (KPN), mis pressitakse juusturatta külgpinda markeerimisvormide abil, ovaalne pitser sõnadega „Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela“ (juustu „Parmigiano Reggiano“ kaitsmise ühendus), kaseiinketas või samaväärne süsteem, mis tagab iga juustu ühtse tuvastamise, ning teise kategooria juustude puhul seda kategooriat tähistav pitser.

Turule viidud pakendatud, riivitud ja tükeldatud juustu „Parmigiano Reggiano“ identifitseerimiseks kasutatakse logo, millel on sõnade „PARMIGIANO REGGIANO“ kohal juustu „Parmigiano Reggiano“ sektori ja ratta stiliseeritud kujutis.

Image 3

See logo, mis on märgistuse kohustuslik osa, tuleb trükkida värviliselt vastavalt juustu „Parmigiano Reggiano“ ühenduse asjaomases lepingus sätestatud tehnilisele kirjeldusele.

Juustu „Parmigiano Reggiano“ laagerdumisastme kindlakstegemise võimaldamiseks tuleb minimaalne laagerdumisaeg märkida kõikide turule viidavate üle 15 g suuruste pakendatud tükkide märgistusel.

Kuna „Parmigiano Reggiano“ juustumassi aroom ja maitse arenevad laagerdumisprotsessi jooksul, võib organoleptiliste omaduste edasiandmiseks teatavate laagerdumisklasside puhul kasutada märgistusel järgmisi omadussõnu ja märkida laagerdumisaja:

| — | delicato [õrn] (12–19 kuud); |
| --- | --- |

—

delicato [õrn] (12–19 kuud);

| — | armonico [harmooniline] (umbes 20–26 kuud); |
| --- | --- |

—

armonico [harmooniline] (umbes 20–26 kuud);

| — | aromatico [aromaatne] (umbes 27–34 kuud); |
| --- | --- |

—

aromatico [aromaatne] (umbes 27–34 kuud);

| — | intenso [intensiivne] (umbes 35–45 kuud).
  „Juusturataste põhjadelt ja külgpinnalt pärit lõikejäägid (tükid, milles kooriku sisaldus on üle 18 %) ei tohi kanda nimetust „Parmigiano Reggiano“, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse „jääkidena“.“ |
| --- | --- |

—

intenso [intensiivne] (umbes 35–45 kuud).

„Juusturataste põhjadelt ja külgpinnalt pärit lõikejäägid (tükid, milles kooriku sisaldus on üle 18 %) ei tohi kanda nimetust „Parmigiano Reggiano“, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse „jääkidena“.“

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond hõlmab alasid, mis jäävad Bologna provintsis Reno jõe vasakule kaldale ja Mantova provintsis Po jõe paremale kaldale, ning Modena, Parma ja Reggio nell’Emilia provintse.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Looduslike tegurite puhul väärivad märkimist pinnase omadused määratletud geograafilises piirkonnas, mis ulatub Apenniinide nõlvadelt Po jõeni, samuti kliimatingimused, mis mõjutavad otseselt nii looduslikku taimekooslust kui ka toote käärimisprotsesse. Kui rääkida inimteguritest, on lisaks juustu ajaloolisele seosele kohaliku majandusega oluline ka juustu „Parmigiano Reggiano“ keeruline valmistusviis, mis on sajandeid kasutatud traditsiooniliste juustuvalmistustavade tulemusel tootmispiirkonnas välja kujunenud ning mida on autentseid ja muutumatuid kohalikke tavasid arvestades põlvest põlve edasi antud.

Juustu „Parmigiano Reggiano“ iseloomulikud omadused on juustu peeneteraline ja kihiline tekstuur, tugev lõhn ja peen jõuline maitse, mis ei ole siiski terav; juust on hästi lahustuv ja kergesti seeditav.

Need omadused on tingitud juustu valmistamiseks kasutatava piima ainulaadsetest omadustest – toorpiima töödeldakse iga päev vasest juustukateldes ja kalgendatakse suure renniinisisaldusega vasikalaabiga – ning piima valimiseks kasutatavatest kriteeriumidest, samuti juustu suure soolasisaldusega soolvees hoidmise tavast ja pikast laagerdumisajast.

Piima erilised füüsikalis-keemilised ja mikrobioloogilised omadused, mis tagavad juustu „Parmigiano Reggiano“ eripära ja kvaliteedi, tulenevad eelkõige lüpsilehmade söötmisest päritolupiirkonnast pärit söödaga ja asjaolust, et silo kasutamine on rangelt keelatud. Vähemalt 12-kuuline laagerdumine, mis peab konkreetsete kliimatingimuste tõttu toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on vajalik etapp, et piima töötlemise abil valmistatud toode saavutaks ensümaatiliste protsesside teel juustule „Parmigiano Reggiano“ iseloomulikud omadused.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/76

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2023/C 202/14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Terres du Midi“

PGI-FR-02484

Taotluse esitamise kuupäev: 28.9.2018

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Terres du Midi

2.   Liikmesriik

Prantsusmaa

3.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

4.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

5.   Veini(de) kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Terres du Midi“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete vaiksete veinide puhul.

Toodetud veinidel on puuviljane aroom, mille laad ja intensiivsus varieeruvad olenevalt viinamarjasortidest ja kasutatavast tehnoloogiast.

Üldiselt on punastel veinidel, mille värvus on intensiivne (ulatudes vaarikapunasest granaatpunaseni) ja mis valmistatakse sortide segudena, et saada täidlane pehme ja harmooniline tekstuur, punaste marjade ja isegi vürtside noodid.

Valgete veinide värvus varieerub kollakasrohelisest kuldkollaseni. Valged veinid, mis valmistatakse mitmesuguste sordisegudena, toovad esile heledate viinamarjade värskuse ja neis on tsitrusviljade noote.

Roosad veinid on väga hästi tasakaalus tänu segule, milles on esindatud sordid 'Grenache', 'Syrah' ning võib-olla 'Cinsault' ja 'Carignan', mis muudavad virsikuroosa värvuse rohkem vaarikaroosaks. Nendel värsketel roosadel veinidel on punaste marjade ja lillede aroom.

Veinivalmistustavade poolest peavad veinid vastama kõigile Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevatele nõuetele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavade poolest peavad veinid vastama kõigile Euroopa Liidu ja siseriiklikest õigusaktidest tulenevatele nõuetele.

b.   Maksimaalne saagikus

KGTga „Terres du Midi“ punane, roosa ja valge vein

120 hektoliitrit hektari kohta

7.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning kaitstud geograafilise tähisega „Terres du Midi“ veinide valmistamine toimub geograafilises piirkonnas järgmiste kommuunide territooriumil:

| — | kõik järgmiste departemangude kommuunid: Aude, Hérault, Gard ja Pyrénées-Orientales; |
| --- | --- |

—

kõik järgmiste departemangude kommuunid: Aude, Hérault, Gard ja Pyrénées-Orientales;

| — | Lozère’i departemangus: Gorges du Tarn Causses, Ispagnac, La Malène, Massegros Causses Gorges ainult delegeeritud kommuuni territooriumi Les Vignes puhul. |
| --- | --- |

—

Lozère’i departemangus: Gorges du Tarn Causses, Ispagnac, La Malène, Massegros Causses Gorges ainult delegeeritud kommuuni territooriumi Les Vignes puhul.

8.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Alicante Henri Bouschet N' (tume)

’Alphonse Lavallée N' (tume)

’Altesse B' (hele)

’Alvarinho' – 'Albariño'

’Aramon N' (tume)

’Aramon blanc B' (hele)

’Aramon gris G' (hall)

’Aranel B' (hele)

’Arinarnoa N' (tume)

’Arvine B' – 'Petite Arvine'

’Aubun N' (tume) – 'Murescola'

’Auxerrois B' (hele)

’Baco blanc B' (hele)

’Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc'

’Cabernet franc N' (tume)

’Cabernet-Sauvignon N' (tume)

’Caladoc N' (tume)

’Cardinal Rg' (punane)

’Carignan N' (tume)

’Carignan blanc B' (hele)

’Carmenère N' (tume)

’Chambourcin N' (tume)

’Chardonnay B' (hele)

’Chasan B' (hele)

’Chasselas B' (hele)

’Chasselas rose Rs' (roosa)

’Chenanson N' (tume)

’Chenin B' (hele)

’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

’Clairette B' (hele)

’Clairette rose Rs' (roosa)

’Colombard B' (hele)

’Cot N' (tume) – 'Malbec'

’Couderc noir N' (tume)

’Counoise N' (tume)

’Danlas B' (hele)

’Egiodola N' (tume)

’Fer N' (tume) – 'Fer Servadou', 'Braucol', 'Mansois', 'Pinenc'

’Gamay N' (tume)

’Gamay de Chaudenay N' (tume)

’Gewurztraminer Rs' (roosa)

’Grenache N' (tume)

’Grenache blanc B' (hele)

’Grenache gris G' (hall)

’Gros Manseng B' (hele)

’Jurançon blanc B' (hele)

’Landal N' (tume)

’Listan B' (hele) – 'Palomino'

’Lival N' (tume)

’Lledoner pelut N' (tume)

’Macabeu B' (hele) – 'Macabeo'

’Marsanne B' (hele)

’Marselan N' (tume)

’Mauzac B' (hele)

’Merlot N' (tume)

’Meunier N' (tume)

’Mondeuse N' (tume)

’Morrastel N' (tume) – 'Minustellu', 'Graciano'

’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell N'

’Muscadelle B' (hele)

’Muscat d'Alexandrie B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

’Muscat de Hambourg N' (tume) – 'Muscat', 'Moscato'

’Muscat à petits grains blancs B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

’Muscat à petits grains roses Rs' (roosa) – 'Muscat', 'Moscato'

’Muscat à petits grains rouges Rg' (punane) – 'Muscat', 'Moscato'

’Nielluccio N' (tume) – 'Nielluciu'

’Négrette N' (tume)

’Parellada B' (hele)

’Petit Manseng B' (hele)

’Petit Verdot N' (tume)

’Pinot gris G' (hall)

’Pinot noir N' (tume)

’Portan N' (tume)

’Ravat blanc B' (hele)

’Riesling B' (hele)

’Rivairenc N' (tume) – 'Aspiran noir'

’Rivairenc blanc B' (hele) – 'Aspiran blanc'

’Roussanne B' (hele)

’Sauvignon B' (hele) – 'Sauvignon blanc'

’Sauvignon gris G' (hall) – 'Fié gris'

’Savagnin rose Rs' (roosa)

’Sciaccarello N' (tume)

’Semillon B' (hele)

’Servant B' (hele)

’Seyval B' (hele)

’Sylvaner B' (hele)

’Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

’Tannat N' (tume)

’Tempranillo N' (tume)

’Terret blanc B' (hele)

’Terret gris G' (hall)

’Terret noir N' (tume)

’Ugni blanc B' (hele)

’Verdelho B' (hele)

’Vermentino B' (hele) – 'Rolle'

’Villard blanc B' (hele)

’Villard noir N' (tume)

’Viognier B' (hele)

9.   Seos(t)e kirjeldus

9.1.   Geograafilise piirkonna eripärad

KGT „Terres du Midi“ piirkond, mis kulgeb Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikut pidi, laiub Gard’i, Hérault, Aude’i ja Pyrénees-Orientales’i departemangus ning Lozère’i mõnes kommuunis. Alam-Languedoc, täpsemalt Gard’i, Hérault’ ja Aude’i departemang, moodustavad Vahemere kaare territooriumi – mis on peaaegu eranditult viinamarjakasvatuspiirkond – nn lõunapiirkonna viinamarjaistandused alates 19. sajandi algusest.

Geograafilises piirkonnas on erinevad mullastikutingimused: kõige tüüpilisemad on happelised kiltkivimullad kõrgetel mäenõlvadel, platoode ja viinamarjakasvatustasandike lubjakivimullad ning kivised settelise tekkega terrassid, mille ühine omadus on see, et need on kuivad ja väheviljakad mullad, mis sobivad viinapuule ja võimaldavad juurtel sügavale tungida. KGT „Terres du Midi“ piirkond, mida läbivad jõed Aude, Orb, Hérault, Vidourle ja Gardon, moodustab alates Sevennidest, Montagne Noire’ist ja Püreneede eelmäestikest kuni laguunidega rannikuni ulatusliku Vahemere poole pööratud terrassistiku.

Piirkonnas valitseb vahemereline kliima, mis soodustab viinamarjakasvatust tänu kuumadele ja kuivadele suvedele ning pehmetele talvedele, millele lisandub kaks vihmaperioodi sügisel ja kevadel.

Piirkonnas puhub mitut tüüpi tuult. Meretuul puhub regulaarselt ja mõnikord tugevasti Lioni lahe kohal, eelkõige viinamarjade küpsemise ajal. Merepritsmed jahutavad seega liiga kuuma ilma. Kuiv ja tugev põhja- või läänetuul (tramontane, cers ja mistraal) kaitseb viinamarjaistanduste head sanitaarset seisundit. Need kliimanüansid soodustavad mitmesuguse ökoloogiaga viinamarjasortide istutamist. Sellel territooriumil esineb segamini kolme maastikutüüpi: mäed ja kõrgplatood, mäejalamid ja vaheplatood ning rannikutasandik. Seda iseloomustab monokultuurne viinamarjakasvatus, mis ulatub Rhône’i jõe suudmealast kuni Hispaania piirini.

9.2.   Toote eripära

KGT „Terres du Midi“ on Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala ajaloo tulemus. Sellel territooriumil toodeti veine alates Lääne-Euroopa esimestest viinamarjaistandustest Agde’i ümbruses umbes 600 aastat e.m.a.

1907. aastal kulmineerus veinikriis, mis hõlmas viinamarjakasvatusettevõtete veinitootmise, ühiskonnaelu ja majandusega seotud aspekte. Mitmesugused maksud, ületootmine ja pettused puhusid rahulolematuse lõkkele. Hinnad langesid ning veinide kvaliteet halvenes. Ametiasutuste järeleandmatuse tõttu moodustasid Languedoci viinamarjakasvatajad palju veinitootmise kaitse komiteesid delegatsioonidega enamikus Lõuna-Prantsusmaa kommuunides. Kiiresti koguneti Lõuna-Prantsusmaa Viinamarjakasvatajate Keskühingu (Confédération Générale des Vignerons du Midi) ümber. Seega on mõiste „Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala“ moodustunud nii, et riik tunnustas nimetatud ühingut, mis võimaldas alustada uuesti dialoogi ja leida lahendusi kriisiga toimetulekuks (maksude vähendamine, pettuste taandumine, veinide deklareerimise ja liikumise nõuded, amnestia). Selle liikumise asutamisaktis on selgelt nimetatud Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala piirjooni, st et ala hõlmab nelja veinitootmisdepartemangu: Pyrénees-Orientales, Aude, Hérault ja Gard. Neid alasid kasutatakse peaaegu eranditult viinamarjakasvatuseks.

Alates 1964. aastast on mõiste „kantonivein“ (vin de canton) täpselt määratletud õigusaktidega, silmas peetakse halduslikku tootmispiirkonda, kus on teatavad mullastiku- ja ilmastikutingimused. 1968. aasta dekreediga muudeti need „kantoniveinid“„piirkonnaveinideks“ (vins de pays), mida esialgu identifitseeriti tootmisdepartemangu nimega ja mis vastasid erilistele valmistamiskriteeriumidele, mis kohustavad tagama parima kvaliteedi. See etapp võimaldas „Lõuna-Prantsusmaa veinidel“ tuntust koguda, mis viis KGT „Terres du Midi“ tekkimiseni.

KGTga „Terres du Midi“ kolme värvi veine toodetakse 100 000 hektoliitrit. Ülekaalus on punased veinid (55 % toodangust). Roosade veinide tootmine (35 %) on tõusuteel ja valged veinid täiendavad valikut.

Kaitstud geograafiline tähis „Terres du Midi“ väljendub peamiselt sortide seguses, kusjuures need sordid võivad olla piirkonna traditsioonilised sordid või ka teistest veinipiirkondadest pärit sordid.

Neid sorte on võimalik istutada tänu nende viinamarjakasvatajate kogemustele, kes kasvatavad oma viinapuid geograafilise piirkonna erinevaid mullastikutingimusi arvestades, et saada kvaliteetseid viinamarju. Tänu kuuma ja kuiva vahemerelise kliima olulisele mõjule saavutavad viinamarjad täieliku küpsuse kõikidel aladel ning kõikide sortide puhul, primaarsed aroomid säilivad ja isegi tugevnevad. Seega iseloomustavad toodetavaid veine nende kvaliteetsed lõhna- ja maitseomadused, milles on tunda puuvilja- ja lillearoome ning mille intensiivsus ja laad varieeruvad olenevalt segus kasutatud sortidest.

Punaste veinide puhul tehakse segusid, et toota puuviljaseid ja pehmeid, küpsete ja harmooniliste tanniinidega veine, nagu sellele KGT-le iseloomulik. Valgete ja roosade veinide puhul võimaldavad need säilitada veinide suurepärase tasakaalu ja värskuse ning nende lõhna- ja maitseomaduste kvaliteedi, kusjuures need omadused ulatuvad puuviljasest valgete veinide puhul lilleliseni roosade veinide puhul.

9.3.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Seos toote päritoluga põhineb toote omadustel, mis tulenevad geograafilise piirkonna erilistest mullastiku- ja kliimatingimustest koos viinamajasortide valikuga, mis neid omadusi tugevalt mõjutavad.

Geograafilise piirkonna erilised mullastiku- ja kliimatingimused koos viinamajasortide valikuga mõjutavad toote omadusi kõige enam. Tänu suurele mõjule, mida avaldab kuum ja kuiv, rohkete tuultega vahemereline kliima KGT sortidele, saavutavad viinamarjad täieliku küpsuse kõikidel aladel ning neil on iseloomulik aroom.

Nimetus „Terres du Midi“ peegeldab piirkonna eripärasid, vahemerelisi mullastiku- ja kliimatingimusi, mis soodustavad eri sortide küpsemist ja nende primaarsete aroomide avaldumist, mida osalevad viinamarjakasvatajad jagavad, et pakkuda aromaatseid veine, mis on nendelt peamistelt veinitootmisaladelt pärinevad meeldivad gurmeeveinid.

KGT „Terres du Midi“ piirkond, mida läbivad jõed Aude, Orb, Hérault, Vidourle ja Gardon, moodustab alates Sevennidest, Montagne Noire’ist ja Püreneede eelmäestikest kuni laguunidega rannikuni ulatusliku Vahemere poole pööratud terrassistiku.

Geograafilises piirkonnas on erinevad mullastikutingimused, mille ühine tunnus on see, et tegemist on kuivade väheviljakate muldadega, mis võimaldavad viinapuu juurtel tungida sügavale, mis soodustab paljude sortide istutamist. Selle tulemusena säilib viinapuudel pidevalt vegetatiivne jõud, mis võimaldab korrapäraselt saada tugeva viljalihaga marju. Asjaolu, et see territoorium, kus puhub palju tuuli – mis mahendab liiga suurt kuumust –, on reljeefi poolest sobiv alates mägedest kuni päikesepaistelise rannikuni välja, tagab eri viinamarjasortidele head arengu- ja küpsemistingimused, mis võimaldavad säilitada viinamarjade värskuse ja aroomipotentsiaali, mis KGTga veine iseloomustavad. Valgete veinide puhul kaitseb tuule soodne mõju peamiselt tasandikel kasvavate viinapuude marju seega põua eest – kaitse, mis annab veinidele värskuse ja puuviljasuse. Punased veinid, mida iseloomustavad punaste marjade ja vürtside aroomid ning milles tanniinid ja alkohol on hästi tasakaalus, võlgnevad oma iseloomu mõjule, mida kuiv päikeseline ja paljude tuultega kliima viinamarjasortidele avaldab. Roosade veinide puhul, mis on olenevalt segust värsked, puuviljased või lillelised, on nende aroomide ja värskuse vahel tasakaalustatud tekstuur tingitud päikese ja meretuule kombineeritud mõjust.

Viinamarjakasvatajad, kes tunnevad kunsti, kuidas ühendada sortide primaarseid omadusi (värvus, aroomid, tanniinid, elavus), mida see territoorium annab, säilitavad igat värvi veinide organoleptilises profiilis need iseloomulikud jooned, et veinid oleksid alati aromaatsed, pehmed ja värsked. Punased veinid, mis saadakse värvi andvatest ja intensiivsetest sortidest, on sügava värvusega, mis ulatub vaarikapunasest granaatpunaseni. Nende lõhnabuketis on punaste marjade ja isegi vürtside aroome. Nende maitsetes on tunda tanniininüansse, mis on korraga pehmed ja harmoonilised. Valgete veinide värvus varieerub rohekaskollasest kuldkollaseni. Nendes aromaatsetest ja happelistest sortidest saadud veinides võimendub valge viljalihaga marjade värskus ja nendes on tsitrusviljade noote. Roosad veinid on valmistatud hea värviintensiivsusega puuviljastest sortidest, mis võimaldavad saada värskeid punaste marjade maitsega veine, milles on lillenoote.

Need tegurid, segude valdamine ja „Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala“ koondumine tihedasse veinitootjate võrgustikku on KGT-le „Terres du Midi“ iseloomulikud.

See kujutab endast piirkondliku veinimajanduse arengu tõelist alust. Viinamarjad ja vein on seega Lõuna-Prantsusmaa departemangude maapiirkondade küladest kolmveerandi tegevuse keskmes.

10.   Muud olulised tingimused

Märgistus

Õigusraamistik:

| | siseriiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistusega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistusega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| | ühe või mitme viinamarjasordi nimetamine on rangelt keelatud. |
| --- | --- |

ühe või mitme viinamarjasordi nimetamine on rangelt keelatud.

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein), paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

| | siseriiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand |
| --- | --- |

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning kaitstud geograafilise tähisega „Terres du Midi“ veinide valmistamisega seotud erandit, hõlmab Aude’i, Hérault’, Gard’i ja Pyrénées-Orientales’i departemanguga piirnevate järgmiste kantonite territooriumi:

Arles, Avignon (nr 1, nr 2, nr 3), Haute-Ariège (kommuunid Ax-les-Thermes, Artigues, Ascou, Carcanières, Ignaux, Mérens-les-Vals, Mijanès, Montaillou, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Perles-et-Castelet, Le Pla, Prades, Le Puch, Quérigut, Rouze, Savignac-les-Ormeaux, Sorgeat, Tignac ja Vaychis), Collet de Dèze (kommuunid Le Collet-de-Dèze, Barre-des-Cévennes, Bassurels, Cassagnas, Cans et Cévennes pour le seul territoire de Saint-Julien-d’Arpaon, Fraissinet-de-Fourques, Gabriac, Moissac-Vallée-Française, Molezon, Le Pompidou, Saint-André-de-Lancize, Saint-Etienne-Vallée-Française, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Hilaire-de-Lavit, Saint-Julien-des-Points, Saint-Martin-de-Boubaux, Saint-Martin-de-Lansuscle, Saint-Michel-de-Dèze, Saint-Privat-de-Vallongue, Sainte-Croix-Vallée-Française ja Ventalon en Cévennes), Bollène, Bourg-Saint-Andéol (kommuunid Bourg-Saint-Andéol, Bidon, Gras, Larnas, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche ja Saint-Montan), Causses-Rougiers (kommuunid La Cavalerie, Arnac-sur-Dourdou, Brusque, Camarès, Le Clapier, Cornus, La Couvertoirade, Fayet, Fondamente, Gissac, L’Hospitalet-du-Larzac, Lapanouse-de-Cernon, Marnhagues-et-Latour, Mélargues, Montagnol, Peux-et-Couffouleux, Saint-Beaulize, Saint-Jean-et-Saint-Paul, Sainte-Eulalie-de-Cernon, Sauclières, Sylvanès, Tauriac-de-Camarès ja Viala-du-Pas-de-Jaux), Tarn ja Causses (kommuunid Campagnac, La Capelle-Bonance, La Cresse, Mostuéjouls, Peyreleau, Rivière-sur-Tarn, La Roque-Sainte-Marguerite, Saint-André-de-Vézines, Saint-Laurent-d’Olt, Saint-Martin-de-Lenne, Saint-Saturnin-de-Lenne ja Veyreau), Châteaurenard (kommuunid Châteaurenard, Barbentane, Boulbon, Eyragues, Graveson, Saint-Pierre-de-Mézorgues, Noves, Rognonas ja Tarascon), Haute-Ardèche (kommuunid Coucouron, Issanlas, Issarlès, Le Lac-d’Issarlès, Lachapelle-Graillouse, Lanarce, Lavillatte ja Lespéron), La Montagne Noire, Le Pastel (kommuunid Garrevaques, Palleville, Soual et Viviers-lès-Montagnes), Hautes Terres d’Oc (communes de Lacaune, Anglès, Barre, Berlats, Escroux, Espérausses, Gijounet, Lamontélarié, Lasfaillades, Moulin-Mage, Murat-sur-Vèbre, Nages, Senaux ja Viane), Pays d’Olmes (kommuunid Lavelanet, L’Aiguillon, Bélesta, Bénaix, Carla-de-Roquefort, Dreuilhe, Fougax-et-Barrineuf, Ilhat, Lesparrou, Leychert, Lieurac, Montferrier, Montségur, Nalzen, Péreille, Raissac, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Saint-Jean-d’Aigues-Vives, Sautel ja Villeneuve-d’Olmes), Saint-Etienne-du-Valdonnez (communes de Altier, Pied-de-Borne, Pont-de-Montvert-Sud Mont Lozère, Pourcharesses, Prévenchère, Saint-André-Capcèze, Vialas ja Villefort), Le Pontet (kommuunid Le Pontet ja Vedéne), Cévennes Ardéchoises (kommuunid Les Vans, Les Assions, Banne, Beaumont, Berrias-et-Casteljau, Chambonas, Dompnac, Gravières, Laboule, Loubaresse, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Montselgues, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Mélany, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Sainte-Marguerite-Lafigère, Les Salelles ja Valgorge), Mazamet-1, Mazamet-2 Vallée du Thoré, Castres (kommuunid Saint-Salvy-de-la-Balme), Florac (kommuunid Gatuzières, Hures-la-Parade, Meyrueis, Le Rozier ja Saint-Pierre-des-Tripiers), Mirepoix, Escalquens (kommuunid Auragne, Caignac, Calmont, Gibel, Mauvaisin, Monestrol, Montgeard, Nailloux, Saint-Léon ja Seyre), Millau-2 (kommuunid Nant ja Saint-Jean-du-Bruel), Orange, Revel (kommuunid Revel, Avignon-et-Lauragais, Beauteville, Bélesta-en-Lauragais, Cessales, Falga, Folcarde, Gardouch, Juzes, Lagarde, Lux, Mauremont, Maurens, Montclair-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Mourvilles-Hautes, Nogaret, Renneville, Rieumajou, Roumens, Saint-Félix-Lauragais, Saint-Germier, Saint-Julia, Saint-Rome, Saint-Vincent, Trébons-sur-la-Grasse, Vallègue, Vaudreuille, Vaux, Vieillevigne, Villefranche-de-Lauragais ja Villenouvelle), Les Portes d’Ariège (kommuunid Saverdun, La Bastide-de-Lordat, Brie, Canté, Esplas, Gaudiès, Justiniac, Labatut, Lissac, Mazères, Montaut, Saint-Quirc, Trémoulet ja Le Vernet), Sorgues, Salon de Provence-1 (kommuunid Mas-Blanc-des-Alpilles ja Saint-Etienne-du-Grès), Vallon-Pont-d’Arc (kommuunid Vallon-Pont-d’Arc, Balazuc, Bessas, Labastide-de-Virac, Lagorce, Organc-d’Aven, Pradons, Ruoms, Saint-Remèze, Salavas, Sampzon ja Vagnas), Vaison-la-Romaine (kommuunid Camaret-sur-Aigues, Travaillan ja Violès)

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e251ee13-3a0d-45e8-a272-733874b7a36a

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

Parandused

| 9.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/84

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 104, 4. märts 2022
  )

(2023/C 202/15)

Leheküljel 39 kolmandas lõigus

asendatakse

„Languedoc / Coteaux du Languedoc“

järgmisega:

„Languedoc“.

Leheküljel 40 koonddokumendi punktis 1 „Nimetus(ed)“

asendatakse

„Languedoc

Coteaux du Languedoc“

järgmisega:

„Languedoc“.

---