# Den Europæiske Unions C 253/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 253 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang18. juli 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 253

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang18. juli 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 253/01 | Euroens vekselkurs — 17. juli 2023 | 1 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2023/C 253/02 | Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om henstillingen med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om digitale handelsdiscipliner med Republikken Korea og med Singapore
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu) | 2 |
| 2023/C 253/03 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om undertegnelse, indgåelse og midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027)
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu) | 4 |
| 2023/C 253/04 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af retsforfølgning i straffesager
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu) | 6 |
| 2023/C 253/05 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu) | 8 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2023/C 253/06 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  ) | 10 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 253/01

Euroens vekselkurs — 17. juli 2023

1

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2023/C 253/02

Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om henstillingen med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om digitale handelsdiscipliner med Republikken Korea og med Singapore
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

2

2023/C 253/03

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om undertegnelse, indgåelse og midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027)
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

4

2023/C 253/04

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af retsforfølgning i straffesager
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

6

2023/C 253/05

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

8

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2023/C 253/06

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  )

1

10

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 253/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om en EU-ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 97, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 11 |
| 2023/C 253/08 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 25 |
| 2023/C 253/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 27 |
| 2023/C 253/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 32 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 253/07

Offentliggørelse af en ansøgning om en EU-ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 97, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

11

2023/C 253/08

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

25

2023/C 253/09

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

27

2023/C 253/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/1

---

Euroens vekselkurs (1)

17. juli 2023

(2023/C 253/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1230 |
| JPY | japanske yen | 155,38 |
| DKK | danske kroner | 7,4504 |
| GBP | pund sterling | 0,85873 |
| SEK | svenske kroner | 11,4873 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9652 |
| ISK | islandske kroner | 146,90 |
| NOK | norske kroner | 11,2420 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,757 |
| HUF | ungarske forint | 373,03 |
| PLN | polske zloty | 4,4508 |
| RON | rumænske leu | 4,9414 |
| TRY | tyrkiske lira | 29,5517 |
| AUD | australske dollar | 1,6487 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4845 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7750 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7727 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4839 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 421,92 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,2582 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0457 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 842,79 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0990 |
| PHP | filippinske pesos | 61,125 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 38,856 |
| BRL | brasilianske real | 5,3960 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8477 |
| INR | indiske rupee | 92,1073 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1230

JPY

japanske yen

155,38

DKK

danske kroner

7,4504

GBP

pund sterling

0,85873

SEK

svenske kroner

11,4873

CHF

schweiziske franc

0,9652

ISK

islandske kroner

146,90

NOK

norske kroner

11,2420

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,757

HUF

ungarske forint

373,03

PLN

polske zloty

4,4508

RON

rumænske leu

4,9414

TRY

tyrkiske lira

29,5517

AUD

australske dollar

1,6487

CAD

canadiske dollar

1,4845

HKD

hongkongske dollar

8,7750

NZD

newzealandske dollar

1,7727

SGD

singaporeanske dollar

1,4839

KRW

sydkoreanske won

1 421,92

ZAR

sydafrikanske rand

20,2582

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0457

IDR

indonesiske rupiah

16 842,79

MYR

malaysiske ringgit

5,0990

PHP

filippinske pesos

61,125

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

38,856

BRL

brasilianske real

5,3960

MXN

mexicanske pesos

18,8477

INR

indiske rupee

92,1073

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/2

---

Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om henstillingen med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om digitale handelsdiscipliner med Republikken Korea og med Singapore

(2023/C 253/02)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

Den 14. april 2023 fremsatte Europa-Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om digitale handelsdiscipliner med Republikken Korea og med Singapore

Formålet med denne henstilling er at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med Republikken Korea og med Singapore med henblik på at fastlægge bindende discipliner for handel med varer og tjenesteydelser ad elektronisk vej. Disse forhandlinger kan omfatte grænseoverskridende tillidsbaserede datastrømme, datalokaliseringskrav og beskyttelse af personoplysninger.

EDPS minder om, at eftersom beskyttelsen af personoplysninger er en grundlæggende rettighed i Unionen, kan den ikke være genstand for forhandlinger i forbindelse med EU's handelsaftaler. Dialoger om databeskyttelse og handelsforhandlinger med tredjelande kan supplere hinanden, men skal følge separate spor. Strømme af personoplysninger mellem EU og tredjelande bør ske ved hjælp af de mekanismer, der er angivet i EU's databeskyttelseslovgivning. EDPS minder om, at Kommissionen i 2018 godkendte horisontale bestemmelser for grænseoverskridende datastrømme og beskyttelse af personoplysninger i handelsforhandlinger. EDPS betragter disse bestemmelser som et afbalanceret kompromis mellem offentlige og private interesser, da de gør det muligt for EU at bekæmpe protektionistisk praksis i tredjelande i forbindelse med digital handel, samtidig med at det sikres, at handelsaftaler ikke kan bruges til at udfordre det høje beskyttelsesniveau, der er sikret ved EU's charter om grundlæggende rettigheder og EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger. EDPS forstår ud fra henstillingen, at forhandlingerne om datastrømme og databeskyttelse bør indledes med henblik på at nå til enighed om bestemmelser, der er i overensstemmelse med disse horisontale bestemmelser. Af hensyn til klarheden anbefaler EDPS, at der udtrykkeligt henvises til disse horisontale bestemmelser.

Hvad angår Republikken Korea, bemærker EDPS desuden specifikt, at Kommissionen allerede i 2021 traf en afgørelse om, at dette land har et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau. Personoplysninger kan derfor videregives fra en dataansvarlig eller en databehandler i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) til organisationer i Republikken Korea, der er omfattet af afgørelsen om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, uden yderligere godkendelse. EDPS anbefaler derfor, at det forklares nærmere, hvorfor yderligere forhandlinger om grænseoverskridende datastrømme og databeskyttelse anses for at være nødvendige i Republikken Koreas tilfælde på trods af afgørelsen om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet.

EDPS forstår endvidere, at forhandlingsdirektiverne og de horisontale bestemmelser i behørigt begrundede tilfælde giver mulighed for foranstaltninger, der vil kræve, at dataansvarlige eller databehandlere lagrer personoplysninger i EU/EØS. EDPS minder om, at han sammen med Databeskyttelsesrådet for nylig anbefalede, at dataansvarlige og databehandlere, der er etableret i EU/EØS, og som behandler personlige elektroniske sundhedsdata inden for rammerne af Kommissionens forslag til forordning om det europæiske sundhedsdataområde, bør forpligtes til at lagre disse data i EU/EØS, uden at det tilsidesætter muligheden for at overføre personlige elektroniske sundhedsdata i overensstemmelse med kapitel V i GDPR. For at undgå tvivl anbefaler EDPS, at det i forhandlingsdirektiverne udtrykkeligt præciseres, at de forhandlede regler ikke bør forhindre, at EU eller medlemsstaterne i behørigt begrundede tilfælde vedtager foranstaltninger, der vil kræve, at dataansvarlige eller databehandlere lagrer personoplysninger i EU/EØS.

1.   INDLEDNING

| 1. | Den 14. april 2023 fremsatte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om digitale handelsdiscipliner med Republikken Korea og med Singapore (1) (»henstillingen«). Et bilag til henstillingen beskriver direktiverne til forhandlingen af digitale handelsdiscipliner med Republikken Korea og med Singapore og det foreslåede indhold af reglerne og forpligtelserne (»bilaget«). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den Europæiske Union (»EU«) har haft en frihandelsaftale med Republikken Korea siden 2011 og en frihandelsaftale med Singapore siden 2019. Disse frihandelsaftaler indeholder væsentlige forpligtelser vedrørende handel med varer og tjenesteydelser mellem parterne, men de indeholder ikke omfattende regler om digital handel (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU og Republikken Korea indgik et digitalt partnerskab den 28. november 2022 og nåede i den forbindelse til enighed om ikkebindende digitale handelsprincipper den 30. november 2022. EU og Singapore indgik et digitalt partnerskab den 1. februar 2023 og vedtog ikkebindende digitale handelsprincipper den 31. januar 2023 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Formålet med henstillingen er at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med Republikken Korea og med Singapore om at indføre bindende discipliner for handel med varer og tjenesteydelser ad elektronisk vej, i overensstemmelse med artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Denne udtalelse fra EDPS er afgivet på grundlag af Europa-Kommissionens høring af 14. april 2023 i medfør af artikel 42, stk. 1, i EUDPR (4). |
| --- | --- |

5.

5.   KONKLUSIONER

| 18. | På ovenstående baggrund fremsætter EDPS følgende henstillinger:






  (1) | at der udtrykkeligt henvises til, at forhandlingerne om datastrømme og databeskyttelse bør indledes med henblik på at nå til enighed om bestemmelser, der er i overensstemmelse med de horisontale bestemmelser om grænseoverskridende datastrømme og beskyttelse af personoplysninger i handelsforhandlinger, som Kommissionen godkendte i 2018 |
| --- | --- | --- |

18.

(1)

at der udtrykkeligt henvises til, at forhandlingerne om datastrømme og databeskyttelse bør indledes med henblik på at nå til enighed om bestemmelser, der er i overensstemmelse med de horisontale bestemmelser om grænseoverskridende datastrømme og beskyttelse af personoplysninger i handelsforhandlinger, som Kommissionen godkendte i 2018

| (2) | at det i en betragtning forklares, hvorfor yderligere forhandlinger om grænseoverskridende datastrømme og databeskyttelse anses for at være nødvendige med Republikken Korea på trods af den foreliggende afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet |
| --- | --- |

(2)

at det i en betragtning forklares, hvorfor yderligere forhandlinger om grænseoverskridende datastrømme og databeskyttelse anses for at være nødvendige med Republikken Korea på trods af den foreliggende afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet

| (3) | at det præciseres i forhandlingsdirektiverne i bilaget til henstillingen, at de forhandlede regler ikke bør forhindre EU eller medlemsstaterne i, når det er behørigt begrundet, at pålægge dataansvarlige og databehandlere at lagre personoplysninger i EU/EØS |
| --- | --- |

(3)

at det præciseres i forhandlingsdirektiverne i bilaget til henstillingen, at de forhandlede regler ikke bør forhindre EU eller medlemsstaterne i, når det er behørigt begrundet, at pålægge dataansvarlige og databehandlere at lagre personoplysninger i EU/EØS

| (4) | at der indsættes en henvisning til høringen af EDPS i en betragtning i Rådets afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

at der indsættes en henvisning til høringen af EDPS i en betragtning i Rådets afgørelse.

Bruxelles, den 15. maj 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 230 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1681472401391&uri=COM%3A2023%3A230%3AFIN

1

(2)  Betragtning 1 i henstillingen.

2

(3)  Betragtning 2 i henstillingen.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

4

---

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/4

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om undertegnelse, indgåelse og midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027)

(2023/C 253/03)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

EDPS høres om Kommissionens forslag om at undertegne, indgå og midlertidigt anvende en ny partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol, som har til hovedformål at etablere et partnerskab og en retlig, miljømæssig, økonomisk og social forvaltningsramme for fiskeri.

Den tilsynsførende glæder sig over medtagelsen af en specifik bestemmelse om databeskyttelse i protokollens artikel 16 samt medtagelsen af tillæg 2 til bilaget til protokollen, som indeholder nyttig information om betingelser og garantier vedrørende behandling af personoplysninger. Når det kommer til overførsel af data anbefaler EDPS dog at gøre brug af Det Blandede Udvalg, der består af repræsentanter for EU's myndigheder og Madagaskars fiskerimyndigheder, til yderligere at præcisere passende garantier, registreredes rettigheder, der kan håndhæves, og effektive retsmidler. I den forbindelse anbefaler EDPS, at Kommissionen tager behørigt hensyn til Databeskyttelsesrådets retningslinjer 2/2020 vedrørende artikel 46, stk. 2), litra a), og artikel 46, stk. 3), litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2016/679 (1) for overførsler af personoplysninger mellem offentlige myndigheder og organer i og uden for EØS.

1.   INTRODUKTION

| 1. | Den 28. april 2023 fremsatte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«):






  — | et forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og om midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027) (»forslaget om undertegnelse«) (2) og |
| --- | --- | --- |

1.

—

et forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og om midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027) (»forslaget om undertegnelse«) (2) og

| — | et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne og om midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027) (»forslaget om indgåelse«) (3) |
| --- | --- |

—

et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne og om midlertidig anvendelse af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2023-2027) (»forslaget om indgåelse«) (3)

| 2. | Formålet med forslaget om undertegnelse er på Unionens vegne i) at godkende undertegnelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Madagaskar (»partnerskabsaftalen«) samt gennemførelsesprotokollen til partnerskabsaftalen (2023-2027) (»protokollen«) (4) og ii) at fastsætte bestemmelser om midlertidig anvendelse af partnerskabsaftalen og protokollen (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Formålet med forslaget om indgåelse er at godkende partnerskabsaftalen og protokollen (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Formålet med partnerskabsaftalen er at etablere et partnerskab og en retlig, miljømæssig, økonomisk og social forvaltningsramme for fiskeri (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Formålet med protokollen er at gennemføre partnerskabsaftalens bestemmelser ved navnlig at fastsætte betingelserne for EU-fartøjernes adgang til Madagaskars fiskeriområde og for det samarbejde, der er omhandlet i partnerskabsaftalen (8). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Denne udtalelse fra EDPS er fremsat på grundlag af en høring fra Europa-Kommissionen af 28. april 2023 i henhold til artikel 42, stk. 1, i EUDPR. EDPS ser med tilfredshed på henvisningen til denne høring i betragtning 9 i forslaget om undertegnelse og betragtning 8 i forslaget om indgåelse. I denne henseende noterer den tilsynsførende sig ligeledes med tilfredshed, at han allerede var blevet hørt uformelt i medfør af betragtning 60 i EUDPR. |
| --- | --- |

6.

3.   KONKLUSIONER

| 7. | På baggrund af ovenstående fremsætter EDPS følgende henstillinger:






  (1) | at der gøres brug af Det Blandede Udvalg til yderligere at præcisere passende garantier, rettigheder for registrerede, der kan håndhæves, og effektive retsmidler, jf. tillæg 2 til bilaget til protokollen. I den forbindelse anbefaler EDPS, at Kommissionen tager behørigt hensyn til Databeskyttelsesrådets retningslinjer 2/2020 vedrørende artikel 46, stk. 2), litra a), og artikel 46, stk. 3), litra b), i forordning (EU) nr. 2016/679 for overførsler af personoplysninger mellem offentlige myndigheder og organer i og uden for EØS. |
| --- | --- | --- |

7.

(1)

at der gøres brug af Det Blandede Udvalg til yderligere at præcisere passende garantier, rettigheder for registrerede, der kan håndhæves, og effektive retsmidler, jf. tillæg 2 til bilaget til protokollen. I den forbindelse anbefaler EDPS, at Kommissionen tager behørigt hensyn til Databeskyttelsesrådets retningslinjer 2/2020 vedrørende artikel 46, stk. 2), litra a), og artikel 46, stk. 3), litra b), i forordning (EU) nr. 2016/679 for overførsler af personoplysninger mellem offentlige myndigheder og organer i og uden for EØS.

Bruxelles, den 1. juni 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel databeskyttelsesforordning) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

1

(2)  COM(2023) 218 final.

2

(3)  COM(2023) 219 final.

3

(4)  Artikel 1 i forslaget om undertegnelse.

4

(5)  Artikel 3 og 4 i forslaget om undertegnelse.

5

(6)  Artikel 1 i forslaget om indgåelse.

6

(7)  Artikel 2 i partnerskabsaftalen.

7

(8)  Artikel 2 i protokollen.

8

---

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/6

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af retsforfølgning i straffesager

(2023/C 253/04)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

Den 5. april 2023 fremsatte Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af retsforfølgning i straffesager.

Den tilsynsførende støtter fuldt ud Kommissionens mål om at fastsætte fælles regler for overførsel af retsforfølgning i straffesager fra en medlemsstat til en anden for effektivt at kunne bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og for at sikre, at den bedst egnede medlemsstat efterforsker eller retsforfølger en strafbar handling.

Han glæder sig også over præciseringen i forslaget om, at den fremtidige forordning bør skabe retsgrundlaget for udveksling af personoplysninger mellem medlemsstaterne med henblik på overførsel af retsforfølgning i straffesager i overensstemmelse med artikel 8 og artikel 10, litra a), i direktiv (EU) 2016/680 Europa-Parlamentets og Rådets (1).

EDPS opfordrer stadig lovgiveren til at præcisere de centrale myndigheders roller og ansvar i henhold til dette forslag samt henvisningerne til den retlige ramme for databeskyttelse.

1.   INDLEDNING

| 1. | Den 5. april 2023 fremsatte Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overførsel af retsforfølgning i straffesager (2) (»forslaget«). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Formålet med forslaget er at vedtage et nyt instrument om overførsel af retsforfølgning i straffesager mellem medlemsstaterne med henblik på at: 1) forbedre en effektiv og korrekt retspleje i EU, 2) øge respekten for de grundlæggende rettigheder i forbindelse med overførsel af retsforfølgning i straffesager, 3) forbedre effektiviteten og retssikkerheden i forbindelse med overførsel af retsforfølgning i straffesager og 4) muliggøre overførsel af retsforfølgning mellem medlemsstaterne i straffesager, hvor det er i retfærdighedens interesse, men på nuværende tidspunkt ikke er muligt, og mindske fænomenet straffrihed (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dette initiativ indgik i Kommissionens arbejdsprogram for 2022 (4) og er en del af EU-strategien til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Denne udtalelse fra EDPS er afgivet på grundlag af Europa-Kommissionens høring af 5. april 2023 i medfør af artikel 42, stk. 1, i EUDPR (6). EDPS glæder sig over henvisningen til denne høring i betragtning 62 i forslaget. I denne henseende noterer den tilsynsførende sig ligeledes med tilfredshed, at han allerede var blevet hørt uformelt i medfør af betragtning 60 i EUDPR. |
| --- | --- |

4.

5.   KONKLUSIONER

| 13. | På baggrund af ovenstående fremsætter EDPS følgende henstillinger:






  (1) | at præcisere de centrale myndigheders roller og ansvar i betragtning 58 og artikel 22, stk. 2, i forslaget |
| --- | --- | --- |

13.

(1)

at præcisere de centrale myndigheders roller og ansvar i betragtning 58 og artikel 22, stk. 2, i forslaget

| (2) | at præcisere og tilpasse betragtning 55 og 58 med hensyn til henvisninger til den retlige ramme for databeskyttelse. |
| --- | --- |

(2)

at præcisere og tilpasse betragtning 55 og 58 med hensyn til henvisninger til den retlige ramme for databeskyttelse.

Bruxelles, den 22. maj 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).

1

(2)  COM(2023) 185 final.

2

(3)  Se side 3 i begrundelsen.

3

(4)  https://commission.europa.eu/system/files/2023-01/cwp2022_en.pdf

4

(5)  Meddelelse fra Kommissionen om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021) 170 final).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

6

---

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/8

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret

(2023/C 253/05)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

Den 29. marts 2023 udsendte Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af brugen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret (»forslaget«).

Den tilsynsførende noterer sig det overordnede formål med forslaget, som er at øge gennemsigtigheden og tilliden til erhvervsklimaet for virksomheder, forbrugere og andre private interessenter såvel som offentlige myndigheder. Ifølge EU-domstolens faste retspraksis griber lovgivning om offentliggørelse af personoplysninger ind i retten til beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger. EDPS forstår, at det kan være nødvendigt at offentliggøre visse kategorier af personoplysninger for at opnå specifikke og klart definerede mål af almen interesse, men gennemsigtighed kan ikke påberåbes som et mål i sig selv. For at sikre overensstemmelse med chartrets artikel 7 og 8 mener EDPS, at de formål af almen interesse, som begrunder offentliggørelse af personoplysninger, bør formuleres tydeligere i forslagets dispositive del. Desuden bør de kategorier af personoplysninger, der skal gøres offentligt tilgængelige, præciseres på en udtømmende måde under hensyntagen til kravene om nødvendighed og proportionalitet.

På samme måde tolker EDPS det som om, at formålet med at forbinde de forskellige EU-systemer til sammenkobling af registre er yderligere at øge gennemsigtigheden. Etableringen af forbindelser mellem registersammenkoblingssystemet (BRIS), systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab (BORIS) og registersammenkoblingssystemet for insolvens (IRI) bør dog modsvare de specifikke mål, der udtrykkeligt er fastsat i forslagets dispositive bestemmelser.

Endelig bør forslaget præcisere medlemsstaternes og Kommissionens respektive roller, navnlig i forbindelse med BRIS, og forbindelsen mellem BRIS og BORIS og IRI.

1.   INTRODUKTION

| 1. | Den 29. marts 2023 udsendte Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af brugen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret (1) (»forslaget«). |
| --- | --- |

1.

| 2. | De overordnede mål med forslaget er at øge gennemsigtigheden og tilliden i erhvervsmiljøet, opnå mere digitaliserede og forbundne grænseoverskridende offentlige tjenester for virksomheder og lettere grænseoverskridende udvidelse for SMV’er, hvilket igen kan føre til et mere integreret og digitaliseret indre marked. For at opnå dette vil forslaget øge mængden af selskabsoplysninger, der er tilgængelig i selskabsregistre og/eller BRIS, og forbedre pålideligheden heraf. Det vil også muliggøre direkte anvendelse af selskabsoplysninger, der er tilgængelige i selskabsregistre, i forbindelse med oprettelse af grænseoverskridende filialer og datterselskaber og i forbindelse med andre grænseoverskridende aktiviteter og situationer (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Forslaget er i overensstemmelse med EU’s digitaliseringsmål, der navnlig er fastsat i Kommissionens meddelelse »Det digitale kompas 2030: den europæiske kurs i det digitale årti« (3). Det er også i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020« (4) og »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (5), da det har til formål at indføre selskabsretlige foranstaltninger for at fjerne de hindringer for grænseoverskridende ekspansion, som små og mellemstore virksomheder (SMV’er) i øjeblikket står over for i det indre marked. Forslaget indgår i Kommissionens arbejdsprogram for 2023 som et af nøgletiltagene under Kommissionens overordnede ambition om »et Europa klar til den digitale tidsalder« (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Denne udtalelse fra EDPS er afgivet på grundlag af Europa-Kommissionens høring af 30. marts 2023 i medfør af artikel 42, stk. 1, i EUDPR (7). EDPS bifalder henvisningen til denne høring i forslagets betragtning 39. I denne henseende noterer den tilsynsførende sig ligeledes med tilfredshed, at han allerede var blevet hørt uformelt i medfør af betragtning 60 i EUDPR. |
| --- | --- |

4.

6.   KONKLUSIONER

| 26. | På baggrund af ovenstående fremsætter EDPS følgende henstillinger:






  (1) | tydeligere at formulere de relevante mål af almen interesse, der begrunder offentliggørelse, nærmere bestemt i forslagets dispositive del |
| --- | --- | --- |

26.

(1)

tydeligere at formulere de relevante mål af almen interesse, der begrunder offentliggørelse, nærmere bestemt i forslagets dispositive del

| (2) | udtømmende i forslaget at angive alle de kategorier af personoplysninger, der skal gøres offentligt tilgængelige |
| --- | --- |

(2)

udtømmende i forslaget at angive alle de kategorier af personoplysninger, der skal gøres offentligt tilgængelige

| (3) | at præcisere, hvad der menes med brugen af udtrykket »oplysninger« |
| --- | --- |

(3)

at præcisere, hvad der menes med brugen af udtrykket »oplysninger«

| (4) | i forslagets dispositive del at præcisere de specifikke formål med at forbinde registersammenkoblingssystemet med systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab (BORIS) og systemet for sammenkobling af insolvensregistre (IRI) |
| --- | --- |

(4)

i forslagets dispositive del at præcisere de specifikke formål med at forbinde registersammenkoblingssystemet med systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab (BORIS) og systemet for sammenkobling af insolvensregistre (IRI)

| (5) | at præcisere medlemsstaternes og Kommissionens respektive roller, navnlig med hensyn til de forbindelser, der skal etableres mellem registersammenkoblingssystemet, systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab og systemet til sammenkobling af insolvensregistre. |
| --- | --- |

(5)

at præcisere medlemsstaternes og Kommissionens respektive roller, navnlig med hensyn til de forbindelser, der skal etableres mellem registersammenkoblingssystemet, systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab og systemet til sammenkobling af insolvensregistre.

Bruxelles, den 17. maj 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 177 final.

1

(2)  COM(2022) 177 final, s. 2.

2

(3)  COM(2021) 118 final.

3

(4)  COM(2021) 350 final.

4

(5)  COM (2020) 103 final.

5

(6)  COM(2022) 548 final.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

7

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/10

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 253/06)

| Medlemsstat | Frankrig |
| --- | --- |
| Rute | Brest-Ouessant |
| Kontraktens løbetid | Den 1. april 2024 - 31 marts 2028 |
| Frist for indgivelse af ansøgninger og bud | Den 22. september 2023, kl. 17.00 (lokal tid i Paris) |
| Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste kan rekvireres | REGIONEN BRETAGNE |
| Direction des Transports et des Mobilités |
| Boulevard Isidore Marfille |
| CS 42941 |
| 29229 Brest CEDEX 2 |
| FRANKRIG |

Medlemsstat

Frankrig

Rute

Brest-Ouessant

Kontraktens løbetid

Den 1. april 2024 - 31 marts 2028

Frist for indgivelse af ansøgninger og bud

Den 22. september 2023, kl. 17.00 (lokal tid i Paris)

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste kan rekvireres

REGIONEN BRETAGNE

Direction des Transports et des Mobilités

Boulevard Isidore Marfille

CS 42941

29229 Brest CEDEX 2

FRANKRIG

Tlf. +33 299279731

E-mail: stephane.marsille@bretagne.bzh

Køberprofilens internetadresse:

https://marches.megalis.bretagne.bzh/entreprise

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning om en EU-ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 97, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2023/C 253/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM EN EU-ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Dealu Mare«

PDO-RO-A1079-AM02

Ansøgningsdato: 15.1.2021

1.   Ansøger og legitim interesse

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE [den professionelle vindyrkningssammenslutning for Dealu Mare]

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE [den professionelle vindyrkningssammenslutning for Dealu Mare] er medlem af den nationale tværfaglige vindyrkningssammenslutning (ONIV), der er oprettet som den gruppe, som producentsammenslutningerne på eget initiativ har valgt til at repræsentere dem. Sammenslutningen blev anerkendt i 2011 som den tværfaglige sammenslutning af landbrugsproducenter (OIPA) for vinsektoren.

Denne sammenslutning er repræsentant for forvaltningen af vinmarker, der er opført i registret over vindyrkningsarealer (RPV), som anvender den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare« (BOB) og den beskyttede geografiske betegnelse »Dealu Munteniei« (BGB). Sammenslutningen omfatter 15 erhvervsdrivende (producenter), der er etableret i regionerne Buzău og Prahova, og som producerer og markedsfører BOB/BGB-vine og forvalter ca. 1 500 ha plantager til fremstilling af kvalitetsvine med BOB/BGB-status, hvor et stort antal druesorter af rumænsk oprindelse dyrkes eller er registreret under kvalitetsordningen.

2.   Afsnit i produktspecifikationen, som berøres af ændringen/ændringerne

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Vinavlsproduktets kategori |
| --- | --- |

☒

Vinavlsproduktets kategori

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Restriktioner for afsætningen |
| --- | --- |

☒

Restriktioner for afsætningen

3.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

1.   Medtagelse af nye vinkategorier

Eftersom Rumænien har fremsendt flere produktspecifikationer via E-Bacchus, der er udarbejdet særskilt for hver produktkategori som fastsat i lovgivningen, er det med hensyn til den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare« nødvendigt at samle bestemmelserne om fremstilling af vinene i en enkelt produktspecifikation, der omfatter betingelserne for fremstilling af alle vinkategorier med denne betegnelse: stille vin, mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin.

Vinkategorierne defineres som følger:

Mousserende kvalitetsvin er vin, der er fremstillet ved første eller anden alkoholgæring af friske druer, af druemost eller af vin, som, når beholderen åbnes, frigiver kuldioxid, der udelukkende hidrører fra gæringen.

Aromatisk mousserende kvalitetsvin er mousserende kvalitetsvin, der er fremstillet af most eller delvis gæret most af druer fra aromatiske sorter, som dyrkes på afgrænsede vinmarker inden for det afgrænsede område for oprindelsesbetegnelsen.

Perlevin er vin, der er fremstillet af vin og druemost eller delvis gæret druemost fra de druesorter, som dyrkes på afgrænsede vindyrkningsarealer inden for det afgrænsede område for betegnelsen. Det er et produkt, som er fremstillet af vin, forudsat at denne vin har et totalt alkoholindhold på mindst 9 % vol., og det markedsføres i lukkede beholdere og har et overtryk, der skyldes ikketilsat kuldioxid.

Kapitel I i produktspecifikationen og punkt 3 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

2.   Angivelse af sorter til fremstilling af de nye vinkategorier

Efter indførelsen af de nye vinkategorier, som skal fremstilles under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«, er det nødvendigt at ændre produktspecifikationen for at medtage de sorter, der skal anvendes til disse vinkategorier (mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin) under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«.

Kapitel IV, V og VI i produktspecifikationen og punkt 5.2 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

3.   Angivelse af vinudbyttet for de nye vinkategorier

Eftersom der er indført nye vinkategorier under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«, er det nødvendigt at ændre produktspecifikationen for at medtage vin- og drueudbyttet for disse nye vinkategorier, som fastsættes til maksimalt 14 000 kg/ha druer og maksimalt 105 hl/ha fremstillet vin.

Kapitel V og VI i produktspecifikationen og punkt 5.2 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

4.   Supplering af tilknytningen til det afgrænsede område for de nye vinkategorier

Eftersom der er indført nye vinkategorier under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«, er det nødvendigt at ændre produktspecifikationen for at medtage yderligere oplysninger om det geografiske område og om produktets tilknytning til området (årsagssammenhæng) for disse ønskede nye kategorier.

Produktoplysningerne (for de nye vinkategorier mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin) suppleres med oplysninger om den menneskelige faktor, der har betydning for vinenes fremstilling. Ændringerne er nødvendige for at sikre overholdelsen af den gældende lovgivning for beskyttede oprindelsesbetegnelser.

For klarhedens skyld omformuleres visse oplysninger om årsagssammenhængen mellem området og produktet.

Kapitel II i produktspecifikationen og punkt 8 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

5.   Angivelse af mærkningsbestemmelserne for de nye vinkategorier

Eftersom der er indført nye vinkategorier, er det nødvendigt at supplere produktspecifikationen for at medtage betingelserne for mærkning (obligatoriske og valgfri angivelser) og markedsføring (aftapning) af de nye vinkategorier, der er indført.

Produktspecifikationen er blevet suppleret for at medtage visse betingelser for mærkning af aromatiske mousserende kvalitetsvine og perlevine med navnene på geografiske områder (lokaliteter), hvis omdømme i forbindelse med vinfremstilling er i overensstemmelse med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«, med henblik på at vise områdets tradition for fremstilling af kvalitetsvin.

Kapitel XII i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

6.   Angivelse af betingelserne vedrørende dyrkningsmetoder

Produktspecifikationen er blevet suppleret med specifikationer for dyrkningsmetoderne, hvad angår beplantningstæthed, med henblik på fremstilling af de nye kategorier af mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin (minimal beplantningstæthed i grundstammer/ha, maksimal frugttæthed, levedygtige klaser for alle sorter, opbindingstype — kort eller moderat høj).

Kapitel VIII i produktspecifikationen er ændret som følge heraf, men enhedsdokumentet berøres ikke.

7.   Angivelse af de fysisk-kemiske parametre for de nye vinkategorier

Med indførelsen af de nye vinkategorier, som skal fremstilles under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«, er det ligeledes nødvendigt at supplere produktspecifikationen for at medtage de specifikke fysisk-kemiske kendetegn for de nye vinkategorier, der indføres med ansøgningen om ændring, for at sikre overholdelsen af lovgivningen om beskyttede oprindelsesbetegnelser.

Kapitel XI i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

8.   Angivelse af de organoleptiske kendetegn for de nye vinkategorier

Med indførelsen af de nye vinkategorier, som skal fremstilles under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«, er det ligeledes nødvendigt at supplere produktspecifikationen for at medtage de specifikke organoleptiske kendetegn for de nye vinkategorier, der indføres med ansøgningen om ændring, for at sikre overholdelsen af lovgivningen om beskyttede oprindelsesbetegnelser.

Kapitel XI i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

9.   Angivelse af de specifikke teknologiske metoder til fremstilling af de nye vinkategorier

Produktspecifikationen er blevet suppleret for at medtage de specifikke teknologiske metoder til fremstilling af de ønskede nye vinkategorier, nemlig mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin.

Kapitel X i produktspecifikationen er ændret som følge heraf, men enhedsdokumentet berøres ikke.

10.   Fjernelse af en druesort fra afgrøderne

Produktspecifikationen er blevet ændret, og den primære druesort Trebbiano er blevet slettet, da den ikke anvendes til fremstilling af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare«.

Kapitel IV, V, VI og XI i produktspecifikationen og punkt 5.2 og 7 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Dealu Mare

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

| 6. | Aromatisk mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

6.

Aromatisk mousserende kvalitetsvin

| 8. | Perlevin |
| --- | --- |

8.

Perlevin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

4.1.   Analytiske og organoleptiske kendetegn — hvidvine

Vinene har aromaer af eksotisk frugt, pærer, blomsteragtige strejf af vinblomster, nyslået hø, jasmin og akacie.

Farven har generelt nuancer af gul, citrongul eller strågul med et grønligt skær.

I munden er vinene friske, frugtagtige og let mineralske.

Dealu Mare-vine, der ikke stammer fra Valea Călugărească, har et minimumssukkerindhold på 5 g/l, udtrykt som summen af glukose + fruktose (250 mg/l svovldioxid for hvidvine og rosévine).

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 15,00 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 250 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

15,00

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

250

4.2.   Analytiske og organoleptiske kendetegn — rosévine

Farve: lys/klar laksefarvet, lyserød til orange, svagt rosa til lyserød og undertiden hindbærrød.

Aromaer/smag: saftige jordbær og hindbær, vilde jordbær, tranebær, fine noter af roser, en frisk syrlighed og en frugtagtig eftersmag, undertiden med strejf af granatæbler og modne røde frugter, lette spor af hvid peber.

Duft: en overvejende frugtagtig bouquet af kirsebær, vilde jordbær, jordbær, rosenblomster, modne surkirsebær, hindbær og pomelo.

Dealu Mare-vine, der ikke stammer fra Valea Călugărească, har et minimumssukkerindhold på 5 g/l, udtrykt som summen af glukose + fruktose (250 mg/l svovldioxid for hvidvine og rosévine).

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 15,00 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 250 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

15,00

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

250

4.3   Analytiske og organoleptiske kendetegn — rødvine

Rødvinene er kendetegnet ved deres finesse, lette tanniner, fløjlsagtighed og middelhøje farveintensitet. Det er vine med delikate aromaer af modne røde frugter, svesker, sorte skovfrugter, kanel og søde mandler. Smagen er rig, fyldig, harmonisk, med velintegreret syre og tanniner og med forskellige nuancer af rubinrød, granatrød eller mørkerød.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 15,00 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

15,00

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

4.4   Analytiske og organoleptiske kendetegn — mousserende kvalitetsvine

Hvidvine (med en strågul eller let gyldengul farve) — frugtagtig karakter, friskhed, let aroma af akacieblomster, fine vedvarende bobler og livlighed som følge af balancen mellem sødme og syrlighed.

De er fløjlsagtige og fede med et højt indhold af ekstrakt og glycerol, et højt syreindhold, en aroma af grapefrugt, honning og moskus, en smag af friske citrusfrugter, ferskner, modne pærer og mandler eller en let krydret og bittersød smag af nyslået hø og ristet brød, en cremet karakter og et fint kuldioxidindhold.

Mousserende rosévine — nuancer af en meget lys svagt laksefarvet/transparent lyserød farve, en forfriskende karakter, aromaer af røde frugter (jordbær og modne hindbær), blomsteragtige aromaer (roser), en smag af ribs, hindbær og friske vilde jordbær, et fint og vedvarende skum og undertiden et højt syreindhold.

Rødvinene har en rubinrød farve, er blomsteragtige (med en fin duft af roser) og har fine, langvarige bobler, friskhed (saftige modne hindbær og jordbær) og en meget frugtagtig karakter.

Vinene har ved 20 °C et overtryk på min. 3,5 bar.

Vinenes maksimale indhold af flygtige syrer (meq/l) varierer alt efter vinenes farve og i henhold til den relevante gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 14,0 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10,0 |
| Minimalt totalt syreindhold | 6,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 185 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

14,0

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,0

Minimalt totalt syreindhold

6,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

185

4.5   Analytiske og organoleptiske kendetegn — aromatiske mousserende kvalitetsvine

Vinene har mange fine og vedvarende bobler, strågule nuancer med et grønligt skær og en fin, kraftig bouquet af muskat, vinblomster og grapefrugt, som er behagelig og harmonisk, og som skaber en balance mellem sødme og syrlighed.

Vinene har ved en temperatur på 20 °C et overtryk på min. 3,0 bar.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 14,0 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 6,0 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 185 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

14,0

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

6,0

Minimalt totalt syreindhold

5,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

185

4.6   Analytiske og organoleptiske kendetegn — perlevine

Vinene er ekstraktive og har et godt syreindhold. Perlevin, som er hvidvin eller rosévin (der er fremstillet af sorte druesorter), produceres i tørre, halvtørre, halvsøde og søde varianter.

Perlevin, som er hvidvin, har strågule nuancer med et grønligt skær, rigelige bobler og et fint, vedvarende kuldioxidindhold, en fin, kraftig aroma af muskat, vinblomster og grapefrugt samt en balance mellem sødme og syrlighed.

Perlevin, som er rosévin, har frugtagtige aromaer (jordbær, blommer, sorte kirsebær, skovfrugter, blåbær, aromatiske urter, honning og vilde jordbær) og er lyserøde til let laksefarvede.

Vinene har ved 20 °C et overtryk på min. 1 bar og maks. 2,5 bar, som skyldes ikketilsat kuldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 13,0 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 7,0 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 185 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

13,0

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

7,0

Minimalt totalt syreindhold

5,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

185

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningsmetoder

| — | Beplantningstæthed: mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % levedygtige planter i forhold til den forventede tæthed. |
| --- | --- |

—

Beplantningstæthed: mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % levedygtige planter i forhold til den forventede tæthed.

| — | Plantager, hvorfra der fremstilles vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, skal have en sortsrenhed på mindst 85 %. Stammer fra andre sorter på disse plantager skal stamme fra sorter tilhørende arten Vitis vinifera. Druer, der tilhører disse sorter, skal i forbindelse med høsten adskilles fra druer af den sort, der anvendes til fremstilling af vin, og for hvilke oprindelsesbetegnelsen er udstedt. |
| --- | --- |

—

Plantager, hvorfra der fremstilles vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, skal have en sortsrenhed på mindst 85 %. Stammer fra andre sorter på disse plantager skal stamme fra sorter tilhørende arten Vitis vinifera. Druer, der tilhører disse sorter, skal i forbindelse med høsten adskilles fra druer af den sort, der anvendes til fremstilling af vin, og for hvilke oprindelsesbetegnelsen er udstedt.

Vinmarker beregnet til fremstilling af perlevine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dealu Mare« skal have en beplantningstæthed på mindst 3 300 grundstammer/ha. Den maksimale frugttæthed er 30 levedygtige knopper for alle sorter. Opbindingstype — kort eller moderat høj.

Til fremstilling af mousserende kvalitetsvine er beplantningstætheden mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % levedygtige planter i forhold til den forventede tæthed. Vinmarker beregnet til fremstilling af aromatiske mousserende kvalitetsvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse

»Dealu Mare« skal have en beplantningstæthed på mindst 3 300 grundstammer/ha. Den maksimale frugttæthed er 30 levedygtige klaser for alle sorter.

Opbindingstype — kort eller moderat høj.

Væsentlige fremgangsmåder

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

For mousserende kvalitetsvine opnås druernes teknologiske modenhed samtidig med eller inden deres fulde modenhed. Ved fremstilling af basisvinene opnås den teknologiske modenhed ved 8-10 g/l H2SO4, eftersom det relativt høje syreindhold giver den mousserende vin den nødvendige friskhed og stabilitet.

Hvad de aromatiske mousserende kvalitetsvine angår, vurderes modenheden ud fra et sukkerindhold på mindst 153 g/l. Høstdatoen fastsættes på baggrund af modningsprocessens udvikling, alt afhængigt af sorten og vindyrkningsområdet.

Druernes modenhed til perlevin vurderes ud fra sukkerindholdet, som skal være mindst 136 g/l.

b.   Maksimale udbytter

| 1. | Stille vine, høstet ved fuld modenhed (CMD), hvide sorter
  14 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

1.

Stille vine, høstet ved fuld modenhed (CMD), hvide sorter

14 000 kg druer pr. hektar

| 2. | Mousserende kvalitetsvine, hvide sorter
  14 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

2.

Mousserende kvalitetsvine, hvide sorter

14 000 kg druer pr. hektar

| 3. | Mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

3.

Mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter

12 000 kg druer pr. hektar

| 4. | Aromatiske mousserende kvalitetsvine, hvide sorter
  14 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

4.

Aromatiske mousserende kvalitetsvine, hvide sorter

14 000 kg druer pr. hektar

| 5. | Aromatiske mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

5.

Aromatiske mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter

12 000 kg druer pr. hektar

| 6. | Stille vine, høstet ved fuld modenhed (CMD), hvide sorter
  91 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

6.

Stille vine, høstet ved fuld modenhed (CMD), hvide sorter

91 hektoliter pr. hektar

| 7. | Stille vine, sen høst (CT), hvide sorter
  78 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

7.

Stille vine, sen høst (CT), hvide sorter

78 hektoliter pr. hektar

| 8. | Stille vine, høstet, når druerne har ædel råddenskab (CIB), hvide sorter
  65 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

8.

Stille vine, høstet, når druerne har ædel råddenskab (CIB), hvide sorter

65 hektoliter pr. hektar

| 9. | Mousserende kvalitetsvine, hvide sorter
  91 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

9.

Mousserende kvalitetsvine, hvide sorter

91 hektoliter pr. hektar

| 10. | Mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter
  78 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

10.

Mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter

78 hektoliter pr. hektar

| 11. | Aromatiske mousserende kvalitetsvine, hvide sorter
  105 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

11.

Aromatiske mousserende kvalitetsvine, hvide sorter

105 hektoliter pr. hektar

| 12. | Aromatiske mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter
  90 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

12.

Aromatiske mousserende kvalitetsvine, rosé/røde sorter

90 hektoliter pr. hektar

| 13. | Perlevine, hvide/rosé/røde sorter
  100 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

13.

Perlevine, hvide/rosé/røde sorter

100 hektoliter pr. hektar

| 14. | Perlevine, hvide/rosé/røde sorter
  14 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

14.

Perlevine, hvide/rosé/røde sorter

14 000 kg druer pr. hektar

| 15. | Stille vine, sen høst (CT), hvide sorter
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

15.

Stille vine, sen høst (CT), hvide sorter

12 000 kg druer pr. hektar

| 16. | Stille vine, høstet, når druerne har ædel råddenskab (CIB), hvide sorter
  10 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

16.

Stille vine, høstet, når druerne har ædel råddenskab (CIB), hvide sorter

10 000 kg druer pr. hektar

| 17. | Stille vine, høstet ved fuld modenhed (CMD), rosé/røde sorter
  14 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

17.

Stille vine, høstet ved fuld modenhed (CMD), rosé/røde sorter

14 000 kg druer pr. hektar

| 18. | Stille vine, sen høst (CT), rosé/røde sorter
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

18.

Stille vine, sen høst (CT), rosé/røde sorter

12 000 kg druer pr. hektar

| 19. | Stille vine, høstet, når druerne har ædel råddenskab (CIB), rosé/røde sorter
  10 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

19.

Stille vine, høstet, når druerne har ædel råddenskab (CIB), rosé/røde sorter

10 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Regionen Prahova

| 1. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BOLDEŞTI«






  — | Boldești-Scăieni — lokaliteten Seciu. — Kommunen Bucov — landsbyerne Pleașa og Bucov. — Kommunen Plopu — landsbyerne Gâlmeia og Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BOLDEŞTI«

—

Boldești-Scăieni — lokaliteten Seciu. — Kommunen Bucov — landsbyerne Pleașa og Bucov. — Kommunen Plopu — landsbyerne Gâlmeia og Plopu.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BOLDEȘTI«: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ«






  — | Kommunen Valea Călugărească — landsbyerne Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri og Valea Săracă. |
| --- | --- | --- |

2.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ«

—

Kommunen Valea Călugărească — landsbyerne Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri og Valea Săracă.

| — | Kommunen Bucov — landsbyerne Chițorani, Valea Orlei, Bucov og Bighilin. |
| --- | --- |

—

Kommunen Bucov — landsbyerne Chițorani, Valea Orlei, Bucov og Bighilin.

| — | Kommunen Albești-Paleologu — landsbyen Albești-Paleologu. |
| --- | --- |

—

Kommunen Albești-Paleologu — landsbyen Albești-Paleologu.

| — | Urlați — lokaliteten Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați — lokaliteten Valea Mieilor.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEADE MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ«: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII,

VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-URLAŢI«






  — | Urlați — lokaliteterne Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi og Jercălăi. |
| --- | --- | --- |

3.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-URLAŢI«

—

Urlați — lokaliteterne Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi og Jercălăi.

| — | Kommunen Apostolache — landsbyen Apostolache. |
| --- | --- |

—

Kommunen Apostolache — landsbyen Apostolache.

| — | Kommunen Iordăcheanu — landsbyerne Iordăcheanu, Mocești og Plavia. |
| --- | --- |

—

Kommunen Iordăcheanu — landsbyerne Iordăcheanu, Mocești og Plavia.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse

»DEALU MARE-URLAȚI«: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA

DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-CEPTURA«






  — | Kommunen Ceptura — landsbyerne Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari og Șoimești. |
| --- | --- | --- |

4.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-CEPTURA«

—

Kommunen Ceptura — landsbyerne Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari og Șoimești.

| — | Kommunen Fântânele — landsbyerne Fântânele og Bozieni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Fântânele — landsbyerne Fântânele og Bozieni.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse

»DEALU MARE-CEPTURA«: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA

MĂNĂSTIRII.

| 5. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-TOHANI«






  — | Kommunen Gura Vadului — landsbyerne Gura Vadului, Perșunari og Tohani. |
| --- | --- | --- |

5.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-TOHANI«

—

Kommunen Gura Vadului — landsbyerne Gura Vadului, Perșunari og Tohani.

| — | Kommunen Vadu Săpat — landsbyerne Vadu Săpat, Ghinoaica og Ungureni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Vadu Săpat — landsbyerne Vadu Săpat, Ghinoaica og Ungureni.

| — | Kommunen Călugăreni — landsbyerne Călugăreni og Valea Scheilor. |
| --- | --- |

—

Kommunen Călugăreni — landsbyerne Călugăreni og Valea Scheilor.

| — | Kommunen Jugureni — landsbyerne Jugureni og Boboci. |
| --- | --- |

—

Kommunen Jugureni — landsbyerne Jugureni og Boboci.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse

»DEALU MARE-TOHANI«: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT.

Regionen Buzău

| 6. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BREAZA«






  — | Kommunen Breaza — landsbyerne Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești og Vispești. |
| --- | --- | --- |

6.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BREAZA«

—

Kommunen Breaza — landsbyerne Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești og Vispești.

| — | Kommunen Năeni — landsbyerne Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca og Vârf. |
| --- | --- |

—

Kommunen Năeni — landsbyerne Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca og Vârf.

| — | Kommunen Săhăteni — landsbyerne Săhăteni og Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

Kommunen Săhăteni — landsbyerne Săhăteni og Istrița de Jos.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse

»DEALU MARE-BREAZA«: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI,

SĂHĂTENI.

| 7. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-MEREI«






  — | Kommunen Merei — landsbyerne Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei og Ogrăzile. |
| --- | --- | --- |

7.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-MEREI«

—

Kommunen Merei — landsbyerne Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei og Ogrăzile.

| — | Kommunen Ulmeni — landsbyen Vâlcele. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ulmeni — landsbyen Vâlcele.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse

»DEALU MARE-MEREI«: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI,

NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-ZOREȘTI«






  — | Kommunen Vernești — landsbyerne Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti og Cândeşti. |
| --- | --- | --- |

8.

Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-ZOREȘTI«

—

Kommunen Vernești — landsbyerne Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti og Cândeşti.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker* kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse

»DEALU MARE-ZOREȘTI«: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Druesort(er)

Aligoté W — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc og Troyen blanc

Barbera R

Burgund Mare R — Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka og Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs — Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus og Tămâioasă violetă

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă og Serecsia

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure og Burdeos tinto

Chardonnay W — Gentil blanc og Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka og Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră og Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Ktralyleanka, Dănășană og Galbenă de Ardeal

Grasă de Cotnari B — Dicktraube, Grasă og Köver szölö

Grenache Noir N

Merlot N — Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo R

Negru Aromat R

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G — Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio og Ruländer

Pinot Blanc B — Pinot Bianco

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter og Klăvner Morillon Noir

Pinot noir R — Spätburgunder og Pinot nero

Riesling de Rhin W — Weisser Riesling og White Riesling

Riesling italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling og Welschriesling

Sangiovese R — Brunello di Montalcino og Morellino

Sauvignon B — Green sauvignon

Syrah N –– Shiraz og Petit Syrah

Traminer Rose Rs — Rosetraminer, Savagnin Rose og Gewürztraminer

Tămâioasă românească W — Busuioacă de Moldova og Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube og Tamianka

Viognier B — Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc og Vionnier

Viognier B — Petit Vionnier, Viogne, Galopine og Vugava bijela

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Oplysninger om det geografiske område

Mod nord er området afgrænset af høje bakker og skove. Mod syd følger grænsen den nationale motorvej mellem Ploiești og Buzău i vinfremstillingsområdet Valea Călugărească, mens grænsen fra Urlați går langs bakkernes fod 2-3 km nord for motorvejen mod Buzău.

Vindyrkningsområdet har en meget forskelligartet jordbund. I den vestlige del af Dealu Mare-massivet består jordbunden af rødler, mergel og i mindre grad fint rødt sand. De skiftevise ler- og sandlag, som følger skråningernes hældning, forårsager ofte jordskred, der forekommer ret hyppigt på vinmarkerne. Jordbunden, som har et højt indhold af jernoxid, er meget velegnet til dyrkning af rødvinssorter.

Jordbunden i den østlige del af massivet er dannet af sarmatiske kalksten, ler, sandsten og dacisk tuf samt aflejringer af fint sand skiftevis med grus, der er dannet af fragmenter af krystallinske sten, ler og løss.

Hvad jordbundstypen angår, er eroderet rødbrun skovjord dominerende mod vest, mens den østlige del er kendetegnet ved rendzina, pseudorendzina og i mindre grad jorddannende sandjord. Skeletjord findes også i nogle vinfremstillingsområder, hvor grundfjeldet ligger tæt på overfladen. Denne jord har et højt indhold af calciumcarbonat, hvilket er gunstigt i forbindelse med fremstillingen af aromatiske vine.

Dalenes generelle nord- og sydvendte placering skaber meget gunstige betingelser for vindyrkning, og vinstokkene dækker begge bakkeskråninger. Skråningernes eksponering er i overvejende grad sydvendt, sydøstvendt og sydvestvendt. Druerne dyrkes hovedsagelig på skråninger med en hældning på mellem 8 % og 30 % og i mindre grad på stejlere skråninger.

Den kritiske temperatur for, at vinknopperne får frost, forekommer oftest i dalene og på sletten og mindre hyppigt på skråningerne. På bakkerne er minimumstemperaturen ca. 3 °C højere end på sletten, og kolde vintre forekommer meget mindre hyppigt. Derfor kan de vinstokke, der dyrkes på bakkerne, gå igennem vinteren uden risiko for frost.

8.2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Stille vine

Hvidvinene har en optimal balance mellem alkohol, syrlighed og sødme. De har aromaer af eksotiske frugter, pærer, noter af vinblomster, jasmin og akacieblomster. Farven går fra citrongul til strågul (med et grønligt skær), og de har en let mineralsk smag med noter af abrikos, citrusfrugter, eksotiske frugter, delikate krydderier og friskhed.

Rødvinene har lette tanniner, er fløjlsagtige og har en god farveintensitet. De er fyldige med velintegrerede tanniner i vinene fra de sorter, hvis farveintensitet ligger over gennemsnittet. De har kraftig aromaer af modne røde frugter, svesker, modne sorte skovbær, blåbær, kirsebær og søde mandler samt duftnoter af vanilje, og deres farve varierer fra rubinrød til granatrød og mørkerød.

Rosévinene har aromaer af eksotiske frugter og citrusfrugter. Smagen er frisk og sprød med en god syrlighed og balance samt en frugtagtig eftersmag.

Rødvine fra områderne Ceptura, Tohani og Merei er mere robuste og kraftige med en større farveintensitet, som skyldes de rigelige heliotermiske ressourcer og jordbundens lette tekstur.

Mousserende kvalitetsvine

Hvidvinene er ekstraktive med en afbalanceret struktur og et godt syreindhold, hvilket skyldes skråningernes eksponering mod sydøst og dyrkningsmetoderne, hvor udbyttet holdes på et moderat niveau.

De er frugtagtige og friske med rigelige bobler og et fint, vedvarende kuldioxidindhold med små langvarige bobler i hele glassets højde samt en balance mellem sødme og syrlighed.

Rosévinene og rødvinene har en blomsteragtig karakter, finesse, lette tanniner og en gennemsnitlig farveintensitet, navnlig vinene fra områderne Valea Călugărească og Urlați.

Aromatiske mousserende kvalitetsvine

De har rigelige, fine og vedvarende bobler, de typiske fine aromaer af sorten (Muscat) og en blomsteragtig bouquet af akacie og honning (Tămâioasă Românească). De har blomsteragtige aromaer af basilikum og en strågul farve med en duft af roser, akacie, bikage og nyslået hø, og de er frugtagtige og friske. Vine af sorten Busuioacă de Bohotin har en interessant lyserød farve med en duft af roser og basilikum.

Perlevine

De er ekstraktive og har et godt syreindhold. De har en balance mellem alkohol, syrlighed og pH-værdi, friskhed og fine vedvarende bobler. Perlevine, som er rosévine og er fremstillet af sorte sorter, er behagelige vine med delikate aromaer af røde frugter og med fine og langvarige bobler af god kvalitet.

8.3.   Den menneskelige faktors indflydelse

I perioden før Phylloxera blev der fremstillet hvidvine af sorterne Gordin og Tămâioasă, og rødvinene blev fremstillet af sorterne Negru moale, Negru vârtos og Băbească neagră, som normalt blev blandet med henblik på vinfremstilling. Produktionen af mousserende vine begyndte i 1892 i Azuga, som er en gammel lokalitet, hvor de mousserende vine fremstilles efter den traditionelle metode. På arealet er der bygget kældre, hvis vægge er over 1,20 m tykke, hvilket giver gode betingelser for fremstilling af mousserende vine efter den traditionelle metode, da sekundær gæring kræver en konstant og lav temperatur, og klimaet i Azuga er 14 °C i juli og -4 °C i januar.

Produktionen af aromatiske mousserende kvalitetsvine blev udviklet i Rumænien i 1970'erne i Valea Călugărească. Efterfølgende produktionsteknologi førte til gæring i metalbeholdere. I 1990 tog man patent på processen til fremstilling af en ny type vin, mousserende muskatvin.

I forbindelse med vinfremstillingen har vinfremstillingsprotokollen til formål at reducere svovldioxidindholdet, at skabe et kontrolleret tryk, at bevare sorternes aromaer (navnlig den frugtagtige karakter), som giver vinene finesse og fyldighed, og at opnå kvalitetsbobler.

På de sydøstvendte vinmarker, der er beliggende på skråninger, gør anvendelsen af visse dyrkningsmetoder (generelt ved hjælp af en moderat høj opbindingsmetode med støttesystemer, der sikrer et godt forhold mellem løv og udbytte, så druerne er i stand til at modne fuldt ud) det muligt at fremstille vine med en afbalanceret struktur og et godt syreindhold som følge af denne beliggenhed. Produktionen reguleres ved beskæring om vinteren, hvilket sker manuelt og afsluttes ved modningens begyndelse i form af grøn høst. En afbalanceret produktion giver mulighed for en optimal modning fra begyndelsen af september indtil udgangen af oktober.

8.4.   Årsagssammenhæng

Vinene er for det meste enkeltsortsvine, men også blandinger baseret på to eller tre druesorter, hvor andelene, der fastsættes ved sammenstikningen, afhænger af de specifikke sorters potentiale i det pågældende års høst.

Områdets store højdevariation med lavlandsområder og skråninger, der stiger til en højde på over 380 m, giver varierende dyrkningsforhold og bestemmer den geografiske fordeling af sorterne og de vintyper, der fremstilles.

Lavlandsområdet og den nederste tredjedel af skråningerne har mere frugtbar jord og en bedre vandforsyning, hvilket muliggør en kraftigere vækst og et højere udbytte, og det anvendes hovedsagelig til at fremstille stille vine og mousserende kvalitetsvine, som er friske og fløjlsagtige/fede. Området giver afbalancerede vine, der er gennemsnitligt ekstraktive og har aromaer af blomster (vinblomster, akacie og basilikum) og frugt (abrikoser, citrusfrugter og bær), et moderat alkoholindhold eller en frugtagtig karakter (eksotisk frugt og citrusfrugter). For at kontrollere den vegetative vækst anvendes der generelt alternativ langtidsgræsning på mellemrummene mellem rækkerne, og frugttætheden pr. plante ved høsten er større end andre steder.

Den midterste del af skråningerne (som ligger i en højde på 280-300 m) er den del af området, der har det største potentiale, og som producerer meget anerkendte vine. Skråningerne, som er moderate, er syd-, sydøst- og sydvestvendte og har tynd jord, en gennemsnitlig frugtbarhed og områder med kalksten. De dyrkes med henblik på fremstillingen af stille og aromatiske mousserende kvalitetsvine, der til fulde optimerer kvalitetspotentialet med hensyn til intense, afbalancerede, friske og frugtagtige aromaer. Rødvinene kommer fra vinmarker, der hovedsagelig er sydvendte, og som har en tyndere og mindre frugtbar jord, hvilket gør dem mindre kraftige og sikrer, at bladdækket er perfekt eksponeret for solen og har de ideelle betingelser for akkumulering af polyphenoler og sukker. De har en kraftig farve og er rige på primære dufte af blåbær, brombær, blommer og sorte kirsebær. Vindyrkningsområderne Ceptura, Tohani og Merei har den fordel, at de har rige heliotermiske ressourcer og en jordbund med en let tekstur, hvilket giver robuste, fyldige og kraftige stille rødvine med en højere farveintensitet. Lokalt i den vestlige del af Dealu Mare-massivet (vinfremstillingsområderne Valea Călugărească og Urlați-Ceptura) giver jordbunden med sit høje indhold af jernoxid, der omfatter rødler, mergel og fint rødligt sand, vine med særlige sensoriske kendetegn — vine med en gennemsnitlig og høj farveintensitet, som er fede, stærkt aromatiske og frugtagtige (mousserende kvalitetsvin og perlevin) samt kendetegn såsom veldefinerede blomsteragtige aromaer og en særlig friskhed. Jordbunden i dette område er yderst gunstig og anvendes til fremstilling af hvidvine, der typisk er aromatiske, afbalancerede og ekstraktive med en mineralsk karakter og specifikke blomsteragtige og botaniske aromaer. De ligger hovedsagelig på de østlige og vestlige skråninger med et mere moderat antal varme- og solskinstimer, som bedre bevarer syrligheden og sikrer den frugtagtige karakter af stille vine og perlevine.

Forekomsten i området — navnlig i den østlige del af vindyrkningsarealet (vinfremstillingsområderne Pietroasa og Breaza) — af klippejord med et højt indhold af calciumcarbonat udnyttes til at dyrke de typiske aromatiske sorter til stille vine og aromatiske mousserende kvalitetsvine, som er ekstraktive og friske med en mineralsk karakter og komplekse, veldefinerede blomsteragtige aromaer (akacie, basilikum og honning). Den østlige del af vindyrkningsarealet, der er beliggende på sarmatiske kalksten, ler, sandsten og aflejringer af fint sand og grus, anvendes også til fremstilling af rødvine med en kraftig farve og stærkt frugtagtige hvidvine.

Det højest beliggende område (300-380 m over havet) har en god eksponering for solen og et stort potentiale med den mindst frugtbare jord samt et højt indhold af kalksten, hvor den sydlige eksponering er gunstig for røde sorter, mens den vestlige og nordvestlige eksponering er gunstig for hvide sorter. Det har desuden plateauområder, hvor de mere kraftige sorter udnyttes fuldt ud. De hvidvine, der fremstilles her, er mere frugtagtige og har en mere udtalt mineralsk karakter. Vinmarkerne på de vestlige skråninger er beskyttet mod den stærke eksponering for solen, der er specifik for de sydvendte områder, og kombineret med de mere moderate temperaturer i de højtliggende områder bevarer dette druernes syreindhold og de aromatiske botaniske og blomsteragtige noter bedre. Samtidig — på grund af de mindre kraftige vinstokke som følge af den mindre frugtbare jord og de mere moderate temperaturer i de højtliggende områder — er rødvinene (mousserende kvalitetsvine, aromatiske mousserende kvalitetsvine og perlevine) fra dette område fyldige, robuste og rige på tanniner og har et stort lagringspotentiale.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkningsbetingelser

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Yderligere bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Med henblik på markedsføring må mousserende kvalitetsvine kun markedsføres i glasflasker (dvs. de skal sælges til forbrugeren i flasker).

Aftapningen af aromatiske mousserende kvalitetsvine finder sted fra den 1. december i høståret. Vinene aftappes på flasker med 0,375, 0,75, 1,5 og 3 liter.

Aromatiske mousserende kvalitetsvine markedsføres med henblik på salg fra den 1. december i høståret.

Perlevine markedsføres med henblik på salg fra den 1. december i høståret. De aftappes på flasker med 0,375, 0,75 og 1,5 liter.

Produktion uden for det afgrænsede område

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Fremstilling af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse Dealu Mare kan også finde sted i det omkringliggende område inden for samme administrative opdeling, dvs. byerne Ploiești, Buzău og Mizil (regionen Prahova) og byen Buzău (regionen Buzău).

Mousserende vine og aromatiske mousserende kvalitetsvine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse Dealu Mare kan også fremstilles i det omkringliggende område inden for samme administrative opdeling, dvs. byerne Ploiești, Azuga og Mizil (regionen Prahova) og byen Buzău (regionen Buzău).

I så fald skal producenterne fremlægge dokumentation for, at der inden Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union eksisterede emballerings- og aftapningsanlæg i nærheden, hvilket afspejlede sig i traditionerne på området og erfaringen med at fremstille kvalitetsprodukter.

Link til produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1996_01.10.2020_toate_categ_cf_notificarii_945_12.05.2022.pdf

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/25

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2023/C 253/08)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»MEISSNER FUMMEL«

EU-nr.: PGI-DE-0079-AM01 – 21.4.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Meißner Fummel«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 2.3. Brød, wienerbrød, kager, konfekturevarer, kiks og andet bagværk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Meißner Fummel« er specielt bagværk med lang levetid, nemlig et luftfyldt hult bagværk med størrelse og form som en lille brødskive med en meget tynd overflade, der let brækker. Ingredienserne er fedt, sukker, mel og salt.

Alle ingredienser (fedt (ca. 100 g), sukker, mel og salt) blandes til en fast dej. Stykker af dej med en vægt på 50-100 g rulles ud til en rund tynd form, hvoraf den ene halvdel pensles med vand eller æg, og den anden halvdel foldes ind over, og kanten presses hårdt sammen. Der blæses luft ind med et sugerør, og produktet bages ved 240 °C i 3 minutter.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele processen for fremstillingen af »Meißner Fummel« finder sted i det geografiske område, der er beskrevet i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Alle typer emballage skal mærkes med ordene »Meißner Fummel g.g.A.«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske oprindelsesområde for »Meißner Fummel« afgrænses til byen Meißen i Sachsen.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ifølge historien kan den geografiske betegnelse »Meißner Fummel« dateres helt tilbage til 1710, og produktet betragtes fortsat som en særlig del af byen Meißen. Det er betegnelsen for en specialitet fra Meißen, der er kendt og har et godt ry i hele Sachsen. Ifølge folkloren er »Meißner Fummel« blevet bagt i Meißen siden kurfyrste August den stærke (1670-1733). Den første dokumenterede henvisning til bagværk fra Meißen, der blev kaldt »Fommel«, går tilbage til 1747.

Byen Meißens historiske selskab 1891 har oplysninger om »Meißner Fummel«, der angiver, at det var en specialitet i byen helt tilbage til 1747. Yderligere bevis for omdømmet for »Meißner Fummel« er det faktum, at en brochure fra 1956 indeholder følgende henvisning til produktet:

»Kurfyrsten af Sachsen rejste regelmæssigt mellem Dresden og Meißen. Hans forkærlighed for vine fra Meißen betød, at han ikke sad stabilt i sadlen på sin hest. Kurfyrsten af Sachsen, August den stærke, beordrede bagerlavet i Meißen til at fremstille skrøbeligt bagværk, som budbringeren skulle præsentere i hel tilstand for kurfyrsten efter besøget i byen«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42319

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

1

---

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/27

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 253/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) , senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Asparago verde di Canino«

EU-nr.: PGI-IT-02868 – 29.9.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r)

»Asparago verde di Canino«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Klasse 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino« er forbeholdt grønne asparges af liljefamilien, af sorten Asparagus officinalis L., af følgende cultivarer: Atlas, Grande, UC157, Vegalim, Starlim, Italo, Atticus, Verdus.

Ved overgangen til forbrug skal produkter med den beskyttede geografiske betegnelse »Aspargo verde di Canino« have følgende morfologiske, organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber samt handelsmæssige egenskaber:

| | Morfologiske egenskaber






  — | Skinnende grøn stilk med et hoved med lilla nuancer. |
| --- | --- | --- |

Morfologiske egenskaber

—

Skinnende grøn stilk med et hoved med lilla nuancer.

| — | Hele asparges med lige vækst og smalt og lukket hoved. Fast og ikkeslatten tekstur. |
| --- | --- |

—

Hele asparges med lige vækst og smalt og lukket hoved. Fast og ikkeslatten tekstur.

| — | Rene asparges uden jord og andre urenheder. |
| --- | --- |

—

Rene asparges uden jord og andre urenheder.

| | Handelsmæssige egenskaber






  — | Kategorien »Extra«: asparges med en diameter på > 16 mm. |
| --- | --- | --- |

Handelsmæssige egenskaber

—

Kategorien »Extra«: asparges med en diameter på > 16 mm.

| — | Kategori I: asparges med en diameter på mellem 10,1 og 16 mm. |
| --- | --- |

—

Kategori I: asparges med en diameter på mellem 10,1 og 16 mm.

| — | Kategori II (de såkaldte asparagina): asparges med en diameter på mellem 8 og 10 mm. |
| --- | --- |

—

Kategori II (de såkaldte asparagina): asparges med en diameter på mellem 8 og 10 mm.

For hver pakning tillades en vægttolerance på ± 10 % for asparges, der ikke svarer til den angivne diameter.

| | Organoleptiske egenskaber






  — | Lugt: delikat til intens, uden unormale noter. |
| --- | --- | --- |

Organoleptiske egenskaber

—

Lugt: delikat til intens, uden unormale noter.

| — | Smag: sød, med urteagtig eftersmag. |
| --- | --- |

—

Smag: sød, med urteagtig eftersmag.

| | Fysisk-kemiske egenskaber






  — | Jern: indhold på over 1 mg/100 g. |
| --- | --- | --- |

Fysisk-kemiske egenskaber

—

Jern: indhold på over 1 mg/100 g.

| — | Magnesium: indhold på over 10 mg/100 g. |
| --- | --- |

—

Magnesium: indhold på over 10 mg/100 g.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino« dækker endvidere over hele asparges (ikke hule) uden revner. På grund af hele den spiselige dels ensartethed og fraværet af spild kaldes denne asparges også »mangiatutto« (alt spises).

Udelukkende i forbindelse med forarbejdning er det muligt også at anvende asparges, der opfylder alle kravene i varespecifikationen, bortset fra dem, der vedrører størrelse og form. Let, overfladisk beskadigelse af disse asparges er også tilladt, forudsat at sådanne skader ikke påvirker aspargeskvaliteten og holdbarheden. Disse asparges kan være omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino«, men må ikke være bestemt til den endelige forbruger som et frisk uforarbejdet produkt.

Varen overgår til forbrug i frisk eller dybfrosset eller frosset tilstand (kategori III)

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle produktionsfaser for den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino« (dyrkning, rensning, sortering, vask, størrelsessortering, afskæring, bundtning og distribution efter handelskategori) skal finde sted i det område, der er afgrænset i afsnit 4 nedenfor.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ved overgang til forbrug skal produkter med den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino« emballeres med en af følgende emballagetyper:

Friske asparges

Pakket i bundter, der er omviklet stramt og afskåret manuelt eller mekanisk for en ensartet bund i henhold til følgende emballagetyper:

| — | små poser af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 0,250 og 1 000 g |
| --- | --- |

—

små poser af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 0,250 og 1 000 g

| — | bundter med et omviklet bånd beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 0,250 og 1 000 g |
| --- | --- |

—

bundter med et omviklet bånd beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 0,250 og 1 000 g

| — | bakker af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 0,125 og 1 000 g |
| --- | --- |

—

bakker af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 0,125 og 1 000 g

| — | æsker af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 1 og 6 kg |
| --- | --- |

—

æsker af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 1 og 6 kg

| — | små kasser af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 1 og 12 kg. |
| --- | --- |

—

små kasser af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på mellem 1 og 12 kg.

Det er tilladt at sælge asparges i løs vægt i pakninger af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler med en vægt på højst 12 kg. Denne pakning lukkes med et net eller på enhver anden måde, der er egnet til levnedsmidler, samt med et bånd med de oplysninger, der kræves for mærkningen med den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino«, for at beskytte produktet mod enhver forringelse.

Asparges i kategori III:

| — | poser bestående af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler, forseglet i kontrolleret atmosfære, med en vægt på mellem 0,10 kg og 10 kg |
| --- | --- |

—

poser bestående af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler, forseglet i kontrolleret atmosfære, med en vægt på mellem 0,10 kg og 10 kg

| — | poser af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler, vakuumforseglet, med en vægt på mellem 0,5 kg og 10 kg. |
| --- | --- |

—

poser af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler, vakuumforseglet, med en vægt på mellem 0,5 kg og 10 kg.

Alle pakninger skal være af et materiale beregnet til brug sammen med levnedsmidler og forseglet på en sådan måde, at produktet ikke kan fjernes, uden at pakningen beskadiges.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over de obligatoriske oplysninger, der er fastsat i de specifikke nationale og europæiske regler, skal følgende supplerende oplysninger anføres på pakningens etiket med tydelig og læselig skrift ud over det europæiske grafiske BGB-symbol og BGB-logo, der er beskrevet nedenfor:

| — | »Asparago verde di Canino« efterfulgt af akronymet IGP (BGB) eller ordene »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse) |
| --- | --- |

—

»Asparago verde di Canino« efterfulgt af akronymet IGP (BGB) eller ordene »Indicazione Geografica Protetta« (beskyttet geografisk betegnelse)

| — | navn eller selskabsform og adresse på producenten og eventuelt pakkevirksomheden. |
| --- | --- |

—

navn eller selskabsform og adresse på producenten og eventuelt pakkevirksomheden.

Brugen af navne, forretningsbetegnelser og forhandlermærker er imidlertid tilladt, hvis de ikke er anprisende og ikke risikerer at vildlede forbrugeren.

Ordene »Indicazione Geografica Protetta« kan gentages et hvilket som helst andet sted på beholderen eller etiketten, herunder som akronymet »I.G.P.«.

Der må ikke anføres andre oplysninger end de udtrykkeligt tilladte.

Logo

Image 1

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino« ligger i det administrative område i kommunerne Canino, Cellere, Montalto di Castro, Tarquinia, Tuscania, Tessennano, Arlena di Castro.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om anerkendelse af »Asparago verde di Canino« er baseret på såvel produktets omdømme som dets særlige kvalitet, der skyldes produktets skinnende grønne farve, dets tekstur, smag og fravær af spild, hvilket har givet produktet tilnavnet »mangiatutto« (alt spises). Denne asparges er rig på mineralsalte såsom jern og magnesium.

»Asparago Verde di Canino« har en typisk skinnende grøn farve, som skyldes de særlige jordbunds- og klimaforhold i området, den vulkanske jordbund, der er rig på kalium og mineraler, navnlig jern og magnesium, hvilket har en synlig og karakteristisk indflydelse på farven. Begrebet »mangiatutto« (alt spises) hænger sammen med, at produktet ikke er særlig trevlet, og at aspargeserne ved høsten skæres over jorden, hvorved den mest hvide, trevlede og hårde del, der ikke er behagelig at spise, fjernes: Denne agronomiske og tekniske specificitet gør det muligt for forbrugeren at anvende disse asparges i deres helhed og har givet produktet kendetegnet »mangiatutto« (alt spises).

Uafhængigt af genetikken bestemmes disse kendetegn af de gunstige landbrugsmæssige jordbunds- og klimaforhold og af de dyrkningsmetoder, der anvendes af lokale landbrugere i det geografiske område, der er nævnt i afsnit 4. Jordbunden spiller en afgørende rolle, da dyrkningsområdets jordbundskarakteristika er gunstige for dyrkning af asparges. Jordbunden i området er hovedsagelig lerholdig til ler-/sandholdig. Jordbunden består hovedsagelig af kalkholdige terrasseoverflader og vulkanske aflejringer, som har en god kemisk frugtbarhed og dermed fremmer fremkomsten af asparges med den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino«. I perioder med regn betyder jordens hydrologiske egenskaber, at der ikke opstår en vandmætning. Jordbunden har navnlig et højt indhold af calcium og kalium, men først og fremmest af jern og magnesium, hvilket giver produkter med den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino« det jern- og magnesiumindhold, der kvalitetsmæssigt er kendetegnenede for denne asparges. De klimatiske forhold i det geografiske område er særligt gunstige på grund af tilstedeværelsen af et mikroklima, der er tilpasset dette gartneriprodukt, hvilket også skyldes havets relative nærhed. De milde temperaturer om vinteren og foråret gør en tidlig udplantning af rodstokkene mulig. Dette sker normalt fra begyndelsen af januar til opnåelse af et høstegnet produkt.

Somrene er kendetegnet ved lav fugtighed og lave nedbørsmængder, hvilket fremmer væksten af asparges med den beskyttede geografiske betegnelse »Asparago verde di Canino«, hvis rødder ikke kan klare konstant fugt, og hvis blade ikke tåler vand, da der ellers vil opstå svampesygdomme i planten. De årlige temperaturer er ret ensartede med månedlige gennemsnit omkring 16 °C. Minimums- og maksimumsmiddelværdierne er henholdsvis ca. 11 °C og 22 °C, idet de koldeste måneder observeres mellem januar og februar med minimumstemperaturer, der sjældent i absolutte værdier når ned under 0 °C. De varmeste måneder er juli og august, hvor der kan observeres maksimumstemperaturer op til omkring 32 °C i absolutte værdier. Områdets nedbørsmønster er også ekstremt homogent og er i de seneste år kendetegnet ved en gennemsnitlig årlig samlet nedbørsmængde på lidt over 472 mm. Nedbøren falder typisk om efteråret og vinteren, mens sommermånederne er tørre. Der bør også lægges særlig vægt på anvendelsen af geotermisk energi til dyrkning under dække. Rødderne opvarmes ved hjælp af underjordiske rør med varmt vand fra overfladevand. I vinterperioden beskyttes den spiselige del af polyethylentunneler, hvilket gør det muligt at opretholde et varmt mikroklima, der er ideelt for asparges.

»Asparago verde di Canino« har en prestigefyldt, om end nyere historie. Den handelsmæssige succes og tilknytningen til området går tilbage til begyndelsen af 1980'erne, hvor de første færdigheder inden for udnyttelse af moderne aspargesplantager blev udviklet. Oprettelsen af den første aspargesplantage med et areal på ni hektar med grønne asparges går tilbage til 1980.

Den nye afgrøde tilskyndede til udvikling af værktøjer, der egnede sig til høst af grønne asparges, og sikrede, at der blev lagt særlig vægt på manuelle høstmetoder, da det hurtigt blev tydeligt, at denne fase var vigtig "ikke blot for aspargesernes kvalitet, men også for den fremtidige produktion. [...] For at opnå bløde asparges med meget tætte dækblade skulle der hver dag høstes med korte mellemrum i hele den fulde produktionsperiode, og høsten måtte fra start til slut ikke vare mere end to dage »(Saccardo F., Temperini O., Asparago: tecnica agronomica e scelta varietale, dans Arsial (éd.), Esperienze sulla coltivazione dell'asparago nel Lazio, 2004, s. 17).

Med henblik på at forlænge produktionssæsonen og dermed afsætningstiden på markedet begyndte producenterne efterfølgende med held at eksperimentere med dyrkning med varmt vand takket være tilstedeværelsen af varme kilder i Paglieto-sletten. De gunstige jordbunds- og klimaforhold, der bunder i optimale parametre for dyrkning af asparges, har skabt en ny landbrugsmæssig virkelighed i kommunen Canino (jf. Innovazione e agricoltura, 2, nr. 2, 1999, s. 36 til 39; L'Informatore agrario, nr. 50, 2001, s. 45).

»Asparago verde di Canino« værdsættes for produktets tekstur, smag og fravær af spild, hvorfor det har fået tilnavnet »mangiatutto« (alt spises). Guiden Frutta e ortaggi in Italia du Touring Club italien definerer således denne asparges som en af de mest populære sorter på nationalt plan (Cabrini L., Malerba F., Frutta e ortaggi in Italia, TCI, Milan, 2005, s. 49). Produktet betegnes endvidere som »mangiatutto« (alt spises) i bogen 1001 specialità della cucina italiana da provare almeno una volta nella vita, hvor det opføres blandt kvalitetsprodukterne fra regionen Latium (Machado A., Prete C., Newton Compton, 2015, s. 297 til 299).

Produktet er anerkendt som et af de vigtigste produkter i Tuscia, bl.a. af aviser, der dækker madområdet, nemlig La Repubblica (repubblica.it/cronaca/2013/04/26/), Corriere della Sera (viaggi.corriere.it/weekend/), Libero, Quotidiano.net (.quotidiano.net/viaggiesapori/), il Tempo (tempo.it/i-consigli-di-fuoriporta/2017/04/21/), og madmagasiner som Mondo Mangiare (mangiare.moondo.info).

I 2006 blev »Asparago verde di Canino« medtaget i projektet Leader Plus 2000/2006 – Gal degli Etruschi som et af de »stærkt identificerbare« produkter knyttet til området, som, selv om det ikke er et produkt »med en offentlig anerkendelse (BOB, BGB, IGT osv.), er af stor betydning for visse kommuner i regionen, både kvantitativt og kvalitativt«.

Siden 2001 har kommunerne Canino og Montalto di Castro afholdt årlige messer til fremme og udbredelse af grønne asparges. Navnlig er »Asparago verde di Canino«-festivalen kendt for sin kæmpeomelet baseret på asparges, som har givet denne kommune i provinsen Viterbe rekorden for verdens største omelet (Gazzetta_25/04/2010; Messaggero_11/05/2016).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Den konsoliderede udgave af produktionsbestemmelserne kan ses på webstedet::

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335«

Eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 18.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/32

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 253/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Coteaux champenois«

PDO-FR-A1364-AM03

Meddelelsesdato: 20.4.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Vinstokbestand

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit V, punkt 1, tilføjes ordlyden »- de primære druesorter:«, da der er tilføjet en sort, som er interessant med henblik på tilpasning, nemlig Voltis B.

Sorten Voltis sættes på listen over druesorter som anført i produktspecifikationen. Denne sort, der er modstandsdygtig over for vinskimmel og meldug, er interessant, da den kan nedbringe brugen af plantebeskyttelsesmidler. Den må højst udgøre 5 % af vinstokbestanden og 10 % af vinsammenstikningen.

Der tilføjes bestemmelser om druesorternes andel på bedriften i produktspecifikationens kapitel I, afsnit V, punkt 2.

| a) | Andelen af de primære druesorter er på mindst 95 % af vinstokbestanden. |
| --- | --- |

a)

Andelen af de primære druesorter er på mindst 95 % af vinstokbestanden.

| b) | Andelen af sorten Voltis B udgør højst 5 % af vinstokbestanden. |
| --- | --- |

b)

Andelen af sorten Voltis B udgør højst 5 % af vinstokbestanden.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

2.   Beplantningstæthed

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra a), er de generelle regler om tæthed blevet ændret for at muliggøre en udplantning med en større afstand mellem rækkerne og en mindre afstand mellem vinstokkene.

Disse nye regler, der er vedtaget efter flere års forsøg, letter tilpasningen af vindyrkningsarealer til klimaændringer og miljøvenlige landbrugsmetoder. Den mindre minimumsafstand mellem vinstokkene kompenserer delvis for den lavere beplantningstæthed.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 5.

3.   Regler for beskæring

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra b), foretages der ændringer i beskæringsmetoderne: Chablis, cordonbeskæring (Royat-beskæring), vallée de la Marne-beskæring og enkel eller dobbelt Guyot-beskæring for at tage højde for de nye bestemmelser vedrørende tætheden.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

4.   Andre dyrkningsmetoder

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 2, tilføjes to dyrkningsmetoder:

| — | Der skal fra den 30. november til den 31. januar i det efterfølgende år være et spontant eller sået plantedække mellem rækkerne. |
| --- | --- |

—

Der skal fra den 30. november til den 31. januar i det efterfølgende år være et spontant eller sået plantedække mellem rækkerne.

| — | Plantning og udskiftning af vinstokke foretages med planter, hvis bestanddele (stiklinger og grundstammestiklinger) er blevet behandlet med varmt vand inden podningen. Planterne vil ellers skulle behandles med varmt vand inden plantningen. Behandlingen med varmt vand skal finde sted i et anlæg, der er godkendt af FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Plantning og udskiftning af vinstokke foretages med planter, hvis bestanddele (stiklinger og grundstammestiklinger) er blevet behandlet med varmt vand inden podningen. Planterne vil ellers skulle behandles med varmt vand inden plantningen. Behandlingen med varmt vand skal finde sted i et anlæg, der er godkendt af FranceAgriMer.

Disse nye bestemmelser har et agroøkologisk sigte.

Disse tilføjelser berører ikke enhedsdokumentet.

5.   Udbytte – fjernelse af aflejringer

I henhold til kapitel I, afsnit VIII, punkt 5, litra a), i produktspecifikationen fjernes de aflejringer, der fremkommer ved presning, inden »den 31. januar efter høsten« i stedet for »den 15. december i høståret«.

Fristen for fjernelsen er blevet rykket på grund af de vanskeligheder, som de virksomheder, der er involveret i at genvinde aflejringerne, har med at sikre, at alle fjernelser foretages af de erhvervsdrivende inden for den første frist.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

6.   Forarbejdning

Følgende bestemmelse tilføjes i produktspecifikationens kapitel I, afsnit IX, punkt 2, litra c):

Vinene fremstilles af en eller flere druesorter. De kan ikke fremstilles af den sort, som er interessant med henblik på tilpasning, alene.

Andelen af de(n) primære druesort(er) er på mindst 90 % af sammenstikningen.

Andelen af den sort, som er interessant med henblik på tilpasning, er højst 10 % af sammenstikningen.

Indførelsen af en eller flere sorter, som er interessante med henblik på tilpasning, kræver, at de vine, der fremstilles heraf, højst udgør 10 % af sammenstikningen i slutproduktet.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

7.   Påberåbelseserklæring

I kapitel II, afsnit I, punkt 3, i produktspecifikationen er datoen for indgivelse af denne erklæring fastsat til den »31. juli« i stedet for den »15. august«.

De erhvervsdrivende kan bedre overholde denne nye frist.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

8.   Hensigtserklæring vedrørende aftapning

I kapitel II, afsnit I, i produktspecifikationen er der tilføjet en hensigtserklæring vedrørende aftapning, idet der er indført et punkt 4.

Denne erklæringspligt sikrer, at der foretages organoleptisk kontrol af vin på flaske.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

9.   Henvisninger til kontrolorganet

I produktspecifikationens kapitel III, afsnit II, er kontrolinstansens adresse ajourført.

Anden sætning er blevet ændret i sin ordlyd, og tredje sætning udgår for at overholde de nye formuleringsregler i afsnit II i produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Coteaux champenois

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Analytiske egenskaber

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er ikkemousserende hvid-, rosé- og rødvine.

Vinene skal have et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 9 %.

I tilfælde af berigelse har vinene et totalt alkoholindhold i volumenprocent på højst 13 % efter berigelse.

Indholdet af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) er 3 gram pr. liter eller derunder. Den malolaktiske gæring skal være afsluttet for rødvinenes vedkommende. På emballeringstidspunktet har rødvinene et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter. Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og indholdet af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

Rødvinene har en gennemsigtig rød farve af varierende intensitet. Rosévinene har en lys farve, der går fra blegrosa til mørk laksefarvet. Vinene er meget lette med finesse, giver fra start en silkeblød fornemmelse i munden og har typiske aromaer af røde frugter.

Hvidvinenes tekstur er krystallinsk, salt med en mineralitet, der dominerer og skaber en kraftig eftersmag. Den naturlige surhed giver dem en vis livlighed. De har subtile aromatiske noter af blomster, frugter eller mineraler.

I takt med lagringen opnås en fyldig vin, hvilket bidrager til den smagsmæssige ligevægt.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 13 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

13

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — generelle bestemmelser

Dyrkningspraksis

Vinstokkene plantes således, at afstanden mellem rækkerne højst er 2 meter.

Afstanden mellem vinstokkene i samme række skal være mellem 0,70 og 1,50 meter.

Afstanden mellem planterækkerne og mellem vinstokkene i en planterække må højst være 3 meter.

Enhver ændring af parcellen, der medfører en ændring i beplantningstætheden, er forbudt, indtil rydningstidspunktet.

2.   Beplantningstæthed — særlige bestemmelser

Dyrkningspraksis

For at muliggøre passage for maskiner, der er tilpasset forholdene, kan parceller med:

| — | enten en hældning på mere end 35 % |
| --- | --- |

—

enten en hældning på mere end 35 %

| — | eller en hældning på mere end 25 % i forbindelse med et tværfald på mere end 10 %
  have gange med en bredde på mellem 1,50 meter og 3 meter for højst hver sjette planterække. I dette tilfælde må afstanden mellem de øvrige planterækker og mellem vinstokkene i den samme række højst være 2,30 meter. |
| --- | --- |

—

eller en hældning på mere end 25 % i forbindelse med et tværfald på mere end 10 %

have gange med en bredde på mellem 1,50 meter og 3 meter for højst hver sjette planterække. I dette tilfælde må afstanden mellem de øvrige planterækker og mellem vinstokkene i den samme række højst være 2,30 meter.

3.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

De enkelte vinstokke må ved foden og de frugtbærende grene ikke ligge over hinanden.

Antallet af skud er højst 18 pr. kvadratmeter.

Beskæringen foretages senere før udviklingsstadium (F) (Lorentz-stadium 12) ved fire udfoldede blade.

Vinstokkene beskæres med følgende teknikker:

| — | Chablis-beskæring |
| --- | --- |

—

Chablis-beskæring

| — | cordon (Royat-beskæring) |
| --- | --- |

—

cordon (Royat-beskæring)

| — | vallée de la Marne-beskæring |
| --- | --- |

—

vallée de la Marne-beskæring

| — | enkel Guyot-beskæring, dobbelt Guyot-beskæring eller asymmetrisk Guyot-beskæring. |
| --- | --- |

—

enkel Guyot-beskæring, dobbelt Guyot-beskæring eller asymmetrisk Guyot-beskæring.

4.   Høst

Dyrkningspraksis

Det er forbudt at bruge metoder, der ikke sikrer høst af hele drueklaser.

Druerne skal transporteres hele til vinfremstillingsanlæggene.

5.   Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelsen af træflis er ikke tilladt.

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine.

Ved berigelsen må forhøjelsen af volumen af gæringsmost ikke overstige 1,12 % for hver stigning på 1 % i alkoholindholdet i volumenprocent.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   Maksimale udbytter

1.   Maksimalt udbytte

15 500 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Høst af druer, fremstilling, forarbejdning, herunder lagring og emballering, foregår i det afgrænsede område, jf. artikel 17 i lov af 6. maj 1919.

7.   Druesorter

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Oplysninger om det geografiske område

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område svarer til det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Champagne«. Det ligger i det nordøstlige Frankrig og omfatter kommunerne i departementerne Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne og Seine-et-Marne.

De udvalgte parceller, hvor druerne høstes, svarer – som for det geografiske områdes vedkommende – til de afgrænsede parceller for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse Champagne. De indgår i et landskab, der er kendetegnet ved et vinbjerg på et højdedrag øst for Parisbækkenet, idet de fremtrædende geomorfologiske strukturer er:

| — | Côte d'Ile-de-France i Marne og de tilstødende dalskråninger, der fra nord mod syd omfatter Montagne de Reims, Marne-dalen (som mod syd strækker sig fra Aisne til Seine-et-Marne), Côte des Blancs og Côte du Sezanais for de mest emblematiske områder |
| --- | --- |

—

Côte d'Ile-de-France i Marne og de tilstødende dalskråninger, der fra nord mod syd omfatter Montagne de Reims, Marne-dalen (som mod syd strækker sig fra Aisne til Seine-et-Marne), Côte des Blancs og Côte du Sezanais for de mest emblematiske områder

| — | Côte de Champagne med Vitryat i Marne og området Aubois de Montgueux |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne med Vitryat i Marne og området Aubois de Montgueux

| — | Côte des Bar gennemskåret af flere dale, der forbinder Bar-sur-Aubois mod øst og Bar-Séquanais mod vest, i Aube og Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar gennemskåret af flere dale, der forbinder Bar-sur-Aubois mod øst og Bar-Séquanais mod vest, i Aube og Haute-Marne.

Dette typiske højdedragsterræn med disse tilstødende dale har øst- og sydvendte skråninger, i nogle tilfælde nordvendte, som det er tilfældet for det nordlige Montagne de Reims og den venstre bred i Marne-dalen.

Skråningens sider består af kalk- og kridtholdige hårde lag. Selve skråningerne er kalk-, mergel- eller sandholdige og har en blødere struktur, idet jorden er resultatet af erosion og sidenhen er blevet dækket af aflejringer fra de ovenliggende skråningssider.

Vinmarkerne er beliggende i det nordlige område. Markerne eksponeres for en dobbelt klimapåvirkning:

| — | kystklimaet med en regelmæssig nedbørsmængde og beskedne temperaturforskelle fra årstid til årstid |
| --- | --- |

—

kystklimaet med en regelmæssig nedbørsmængde og beskedne temperaturforskelle fra årstid til årstid

| — | fra fastlandet, hvilket medfører en til tider ødelæggende frost og gunstigt sollys om sommeren. |
| --- | --- |

—

fra fastlandet, hvilket medfører en til tider ødelæggende frost og gunstigt sollys om sommeren.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Der er blevet dyrket vin i Champagne siden det 19. århundrede, hvor vinavlen vandt frem gennem klostrene. Vinene blev kendte under betegnelsen »Vins de France« i løbet af Middelalderen, idet de blev fremstillet i Parisbækkenet langs det kongelige område.

Champagne-provinsen var frem til det 18. århundrede navnlig kendt for sin rødvinsproduktion. Ifølge Pierre Galet overgik rødvinsproduktionen produktionen af hvid- og rosévine (de såkaldte »paillets«), inden metoden med udvikling af mousserende egenskaber ved en anden gæring på flaske blev kendt. I løbet af det 19. århundrede steg de mousserende Champagne-vines omdømme, samtidig med at produktionen af rødvin faldt. Der findes blot nogle få kvalitetsvine i Montagne de Reims, i Grande Vallée de la Marne og i Aube, hvis ry fortsat varer ved.

Loven af 22. juli 1927, i henhold til hvilken betegnelsen »Champagne« blev forbeholdt mousserende vine, indførte angivelsen »Vins originaires de la Champagne viticole«, som siden 1953 er gået under benævnelsen »Vins natures de Champagne«. Ifølge bestemmelserne i loven af 12. december 1973, som forbyder anvendelse af den simple betegnelse »Vins natures de la Champagne«, blev vinene i 1974 anerkendt med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois«. Dette kunne tilskrives en række vinavleres indsats gennem deres videreførsel af traditionen for disse »naturvine«.

Vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois« er altid genstand for en produktion, hvor høsten er tilpasset fremstillingen af ikkemousserende vin. Produktionen varierer derfor meget.

For at undgå svigagtig adfærd i forbindelse med uaftappet vin har producenterne anmodet om vedtagelse af loven af 23. maj 1977, som udelukkende tillader transport på flaske for vine, der er fremstillet under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois«. Dette gælder dog ikke transport inden for det afgrænsede Champagne-område mellem erhvervsdrivende i Champagne.

Produktionen forvaltes af de samme faglige organisationer som dem, der er oprettet for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Champagne«, nemlig Syndicat général des vignerons de Champagne (oprettet i 1904) og Union des Maisons de Champagne (grundlagt i 1882), der er samlet i Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne (oprettet i 1941).

8.2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Der er tale om rød-, hvid- og rosévine, ofte benævnt med navnet på den kommune, hvor druerne er høstet.

Rødvinene har en gennemsigtig rød farve af varierende intensitet, og rosévinene har en lys farve, der går fra blegrosa til mørk laksefarvet. Vinene er lette og har en finesse med en fremtrædende fornemmelse i munden og hovedaromaer af røde frugter.

Hvidvinenes tekstur er krystallinsk, salt med en mineralitet, der dominerer og skaber en kraftig eftersmag. Den naturlige surhed giver dem en vis livlighed. De har subtile aromatiske noter af blomster, frugter eller mineraler.

I takt med lagringen opnås en fyldig vin, hvilket bidrager til den smagsmæssige ligevægt.

8.3.   Årsagssammenhæng

Det store åbne landskab bestående af tre højdedrag på sletten og i dalene sikrer vinmarkerne tilstrækkelige lysforhold til modning af bærrene, selv på de nordvendte lokaliteter. Eksponeringen mod øst og syd for de traditionelle områder, der er mest berømte for fremstillingen af »Coteaux champenois«, giver vinmarkerne maksimale lysforhold om foråret og efteråret og skaber således optimale betingelser for vinstokkenes blomstring og bærrenes modning.

Det åbne landskab forhindrer en ophobning af kold luft og reducerer således risikoen for frost. Klimaet i Champagne-området betyder, at vinavlerne til stadighed skal vælge sunde druer fra de mest milde år udvalgt fra de bedste parceller, oftest gamle vinstokke, og høste de fuldmodne druer.

Vinskråningernes hældning sikrer en optimal naturlig dræning, som understøttes af de forskellige vækstmedier, som muliggør en naturlig vandregulering for vinstokkene. Kridtet fjerner gennem materialets porøsitet og permeabilitet overskydende vand, samtidig med at det sikres, at jorden omhydreres under tørre vejrforhold og som følge af fugtindtrængen. Undergrunden er endvidere mergelholdig, hvilket sikrer en vandtilførsel, og består af enten kalklag eller karbonatsand, som betyder, at overskudsvandet siver igennem i våde perioder. Undergrundens art og de vanskelige klimabetingelser har været afgørende for udplantningen af druesorterne i de forskellige vindyrkningsområder.

De særlige klimatiske forhold i Champagne giver druerne og sidenhen vinen en optimal naturlig surhed, der giver vinen sin dynamiske smagsmæssige karakter og fremhæver vækstmediernes mineralske noter.

Vinene fremstilles ofte af blå druer, som ifølge Jules Guyot er mere modstandsdygtige over for frost og regn og modner hurtigere. André Jullien beskrev i 1822 rødvinene fra Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy og Clos de Saint-Thierry som værende blandt de bedste vine i Frankrig, når de stammer fra år med høje temperaturer og tørre perioder.

Fremstillingen af rød- eller rosévin som følge af en mere eller mindre kort udblødning tager i høj grad højde for de aromaer, som sorterne Pinot noir N og Meunier N og disses udvikling under gæringsprocessen udvikler. For så vidt angår hvidvinene betyder bevarelsen af druernes integritet ved høst og forsigtig presning i henhold til Champagne-traditionen, at det undgås, at druerne tager farve, og vinens klarhed bevares.

Rødvinene fra provinsen Champagne blev fra 1328 anerkendt som kvalitetsvin hos de kongelige i Reims (Philippe de Valois). Navnlig var det bouquetens naturlige finesse, der blev værdsat. Enevældige herskere i Europa overtog vinmarkerne i Montagne de Reims, og Henrik den 9. blev lensherre af Ay. De fine vinsmagere under Ludvig den 14., der kaldte sig »ordre des Coteaux«, beskrev vinens omdømme og ry: Der skulle bestemt ikke spares på disse vine, ifølge Saint Evremonds indlæg til greven af Olonne fra 1671. Det blev beskrevet, at der ikke fandtes en anden provins med bedre vine til alle årstider end Champagne.

Et utal af dokumenter fra det 17. til 19. århundrede er fyldt med sådanne lovprisninger. Vinene blev anset for at være nogle af de bedste i kongeriget – ifølge André Jullien i 1822. Takket være producenternes professionalisme varer dette omdømme ved i dag. Vinene skal indtages med respekt og historisk nysgerrighed, idet tankerne ledes hen på tidligere tider.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Yderligere betegnelse

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Kun hvis alle de druer, der anvendes til fremstillingen af vinene, er druer fra den relevante lokalitet, kan det pågældende sted angives.

Angivelse af druesort

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Druesorten kan angives med bogstaver, hvis højde og bredde ikke overstiger 3 mm og halvdelen af størrelsen af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

En sort må udelukkende angives, hvis alle druerne stammer fra denne sort.

Emballering

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Loven af 23. maj 1977 tillader udelukkende transport på flaske for vine, der er fremstillet under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois«. Dette gælder dog ikke transport inden for det afgrænsede Champagne-område mellem erhvervsdrivende i Champagne.

Ved produktionsperiodens udløb afsættes vinen til forbrugeren fra den 15. oktober i året efter høsten.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0f9a38f5-d783-4774-bd86-7a2d39ae9f7b

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---