# Den Europæiske Unions C 263/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 263 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang26. juli 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 263

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang26. juli 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 263/01 | Meddelelse fra kommissionen — Hen imod det fælles europæiske dataområde for turisme — fremme af datadeling og innovation på tværs af turismeøkosystemet | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 263/01

Meddelelse fra kommissionen — Hen imod det fælles europæiske dataområde for turisme — fremme af datadeling og innovation på tværs af turismeøkosystemet

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 263/02 | Meddelelse fra Den Europæiske Union i henhold til handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side | 14 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 263/03 | Euroens vekselkurs — 25. juli 2023 | 15 |
| | Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil |
| 2023/C 263/04 | Afgørelse vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. juni 2023 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2023/C 263/05 | Liste over naturligt mineralvand anerkendt af medlemsstaterne, Det Forenede Kongerige (Nordirland) og EØS-landene | 74 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 263/02

Meddelelse fra Den Europæiske Union i henhold til handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side

14

Europa-Kommissionen

2023/C 263/03

Euroens vekselkurs — 25. juli 2023

15

Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil

2023/C 263/04

Afgørelse vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. juni 2023 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2023/C 263/05

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af medlemsstaterne, Det Forenede Kongerige (Nordirland) og EØS-landene

74

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 263/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11100 — MUTARES / WALOR INTERNATIONAL) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 153 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 263/07 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 155 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 263/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11100 — MUTARES / WALOR INTERNATIONAL) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

153

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 263/07

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

155

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Hen imod det fælles europæiske dataområde for turisme — fremme af datadeling og innovation på tværs af turismeøkosystemet

(2023/C 263/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

| 1. | Indledning | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Et dataområde, der betjener alle interessenter i turismeøkosystemet | 2 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Udfordringer i forbindelse med udveksling af turismerelaterede oplysninger | 4 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Formålet med det fælles europæiske dataområde for turisme | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Vigtige katalysatorer for det fælles europæiske dataområde for turisme | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Forvaltning | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Semantik for interoperabilitet | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tekniske standarder for interoperabilitet | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Den private sektors rolle | 9 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Støtte til SMV’er i overgangen til et dataområde | 10 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Støtte til destinationer i overgangen til et dataområde | 10 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Test af en brugsmulighed for dataområdet for turisme | 11 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 3. | Næste skridt hen imod det fælles europæiske dataområde for turisme | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Konklusion | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   INDLEDNING

Denne meddelelse præsenterer vejen mod det fælles europæiske dataområde for turisme, som inddrager alle interessenter i turismeøkosystemet: medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder, den private sektor og EU-institutionerne.

Dataområdet giver turismeøkosystemet et vigtigt redskab til at støtte dets omstilling til mere bæredygtighed og dybere digitalisering som fastsat i omstillingsforløbet for turisme (1) (2022) og i fuld overensstemmelse med den europæiske strategi for data (2020) (2).

Med den europæiske datastrategi blev der indført fælles europæiske dataområder inden for vigtige økonomiske sektorer og områder af offentlig interesse (3) som en vigtig politisk udvikling for at styrke både den offentlige og den private sektor med værdien af data til gavn for den europæiske økonomi og det europæiske samfund. Rådets konklusioner af 25. marts 2021 (4) støttede udviklingen af dataområderne. Ved at kombinere lovgivnings-, politik- og finansieringsforanstaltninger sigter datastrategien mod at skabe et fælles europæisk dataområde, et ægte indre marked for data, hvor information kan strømme på tværs af sektorer og grænser og deles og anvendes til at fremme innovation.

I overensstemmelse hermed nævnte Kommissionens meddelelse om konferencen om EU's fremtid i juni 2022 både dataområderne for turisme og mobilitet som nye indsatsområder, der skal overvejes, for at EU kan tage den digitale omstilling til sig.

Turismen er særlig følsom over for mulighederne i et europæisk indre marked for data, fordi denne sektor vokser med brugernes oplevelser, som er varierede og hele tiden udvikler sig. Som følge heraf er det en alsidig sektor, når det drejer sig om data, der genereres og deles. Både private og offentlige aktører anerkender, at information er afgørende, og udviser stor interesse for data, men med forskellige grader af modenhed, forståelse og færdigheder til at udnytte informationspotentialet, som er meget forskelligartet, fragmenteret og ofte silobaseret. Et fælles europæisk dataområde vil give økosystemet flere kvalitetsdata, der kan deles, anvendes og tilgås af flere interessenter, hvilket vil bidrage til innovative tjenester og løsninger.

I turistsektoren er der blandt virksomheder og destinationer modvilje mod at dele data uden garanti for gensidighed og en forståelse af, hvordan data muligvis genanvendes, af hvem og til hvilket formål. De administrative byrder, der er forbundet med ny praksis, lægger også en stor byrde på små organisationer. Det fælles europæiske dataområde for turisme har ikke til formål at regulere datadeling i sektoren. Det fastsætter heller ikke forpligtelser for dataleverandører eller -brugere til at indsamle specifikke data. Det fælles europæiske dataområde for turisme har til formål at øge dataudvekslingen og -genanvendelsen i sektoren ved at udforme en datastyringsmodel baseret på overholdelse af eksisterende EU-lovgivning og national lovgivning om data, hvilket vil øge retfærdigheden ved at sikre, at alle involverede interessenter drager fordel af den værdi, der skabes, når flere data deles og anvendes. Desuden vil dette dataområde takket være udviklingen af tekniske og interoperable infrastrukturer drage fordel af, at data deles i andre dataområder.

Med omstillingsforløbet for turisme indførtes behovet for en »teknisk gennemførelse af dataområdet for turisme« (emne 14). Omstillingsforløbet for turisme, der blev godkendt ved Rådets konklusioner af 1. december 2022, hvor medlemsstaterne fastlagde en europæisk turismedagsorden 2030 (5), er i øjeblikket i fasen med fælles gennemførelse, og denne meddelelse beskriver, hvad det betyder, at der gøres fremskridt hen imod et dataområde for turisme.

1.1.   Et dataområde, der betjener alle interessenter i turismeøkosystemet

Ved at vokse organisk i små faser, der står i et rimeligt forhold til turismeinteressenternes frivillige inddragelse og behov, vil det fælles europæiske dataområde for turisme gøre det muligt at dele datasæt med en bredere skare og gøre det muligt for brugere (såsom forretningsformidlere, destinationsforvaltere, udbydere af turisttjenester og innovative dataanalyser) at få adgang til oplysninger fra mere forskelligartede kilder. Kommissionen støtter medlemsstaterne og alle interessenter i udviklingen af et fælles europæisk dataområde, der betjener alle parter, hvilket er turismeøkosystemets ansvar som helhed.

De offentlige myndigheder i medlemsstaterne på nationalt og lokalt plan vil blive påvirket positivt af den interoperabilitetsramme, der etableres ved et fælles europæisk dataområde for turisme, hvilket fremgår af deres anmodning til Kommissionen (6) om et værktøj til overvågning af den grønne og den digitale omstilling og turismeøkosystemets modstandsdygtighed, og som resulterede i EU's turismedashboard, der er udviklet af Kommissionens Fælles Forskningscenter. Flere medlemsstater (Østrig, Italien, Spanien, Slovenien og Grækenland) er også i færd med at udvikle deres egne nationale dataområder. Kommissionen glæder sig over disse initiativer og ser frem til at opbygge synergier mellem dem med henblik på at udvikle EU-standarder og -modeller for datadeling under fuld overholdelse af gældende EU-lovgivning og national lovgivning og EU's principper (se afsnit 2.1).

Dataområdet for turisme skal støtte SMV'er. SMV'er tegner sig for næsten alle turistvirksomheder (99,9 %). 91 % af disse SMV'er er mikrovirksomheder (7). Små interessenter, f.eks. restauranter og familiehoteller, mangler tid, færdigheder og ressourcer til at søge efter og få adgang til data, der er nyttige for turismestrategien og -forvaltningen, navnlig når de er skabt af forskellige udbydere og præsenteres og styres på forskellige måder. Et enkelt referencepunkt for datatilgængelighed kan hjælpe virksomheder såsom hoteller og restauranter eller rejsearrangører med at forbedre og innovere deres tjenester på grundlag af ajourførte oplysninger af høj kvalitet, navnlig hvis de ledsages af støtteforanstaltninger (se afsnit 2.5) eller tjenester. Et eksempel på, hvordan dette gøres i praksis, er beskrevet i boksen nedenfor.

SMV'er og større virksomheder, der leverer dataanalysetjenester til virksomheder og andre aktører, har en umiddelbar interesse i at forlade sig på en organiseret pulje til datadeling og adgang til oplysninger fra forskellige kilder og sektorer. Tilsvarende vil SMV'er, der specialiserer sig i AI-værktøjer, kunne drage fordel af nye værktøjer til personalisering af turisttjenester baseret på tilgængelige tilbud og andre typer oplysninger. Dataområdet for turisme vil direkte understøtte deres databaserede tjenester.

De samme udfordringer deles af destinationsforvaltningsorganisationer (DMO'er). Den rolle, som DMO'er (der kan være private organer eller nationale, regionale eller lokale myndigheder) spiller, udvikler sig gradvist fra en markedsføringsrolle til forvaltning og planlægning af bæredygtige tilbud til rejsende med varige økonomiske og sociale fordele, også for det lokale samfund som helhed. Opfyldelsen af denne rolle kræver et væld af oplysninger såsom data fra transportvirksomheder, bytjenester og kulturelle organer, offentlige og private arrangører af arrangementer, selv oplysninger om turismeudbuddet og om de regionale myndigheders og naboregionernes politiske prioriteter for blot at nævne nogle få eksempler.

DMO'er kan i deres rolle også være dataindsamlere og dataindehavere. Som sådan kan et fælles europæisk dataområde for turisme på grundlag af eksisterende og kommende EU-lovgivning om data (se afsnit 1.3) hjælpe dem med at gøre bedre og mere interoperabel brug af de data, de indsamler, og ikke kun med at få adgang til flere oplysninger. For eksempel kan DMO'erne og de offentlige myndigheder i hele EU stille vigtige overvågningsoplysninger om turisme til rådighed på lokalt plan og derved vise rejsemålets centrale karakteristika og deres fremskridt med hensyn til den grønne og den digitale omstilling.

| Konkret eksempel på fordelene ved datadeling for virksomheder og DMO'er

  Et lille rejsebureau eller en rejsearrangør kan være nødt til at udarbejde et tilbud til potentielle kunder baseret på indkvarteringskapaciteten i et område, som kan omfatte byer og mere fjerntliggende landdistrikter. På tværs af regioner eller mellem kommuner definerer forskellige destinationer, selv af samme størrelse, indkvarteringskapaciteten på forskellige måder. Den ene definerer det som antallet af overnatninger, det andet som antallet af senge. Den ene kan omfatte korttidsudlejningsmuligheder, mens den anden måske kun angiver hoteloplysninger. Eller de kan have forskellige definitioner af interessepunkter eller begivenheder af interesse på grundlag af lokale DMO'ers valg og strategi. Ved at tilbyde metadatabeskrivelser, ideelt set baseret på eksisterende harmoniserede begreber og definitioner, taksonomier og klassifikationer og geospatiale opdelinger, der allerede anvendes i officielle statistikker, kan et dataområde sikre, at den samme definition anvendes af alle datasæt og -kilder, således at det pågældende rejsebureau, eventuelt ved hjælp af ekstern støtte til dataanalyse, kan afgive et nøjagtigt tilbud. |
| --- |

Konkret eksempel på fordelene ved datadeling for virksomheder og DMO'er

Et lille rejsebureau eller en rejsearrangør kan være nødt til at udarbejde et tilbud til potentielle kunder baseret på indkvarteringskapaciteten i et område, som kan omfatte byer og mere fjerntliggende landdistrikter. På tværs af regioner eller mellem kommuner definerer forskellige destinationer, selv af samme størrelse, indkvarteringskapaciteten på forskellige måder. Den ene definerer det som antallet af overnatninger, det andet som antallet af senge. Den ene kan omfatte korttidsudlejningsmuligheder, mens den anden måske kun angiver hoteloplysninger. Eller de kan have forskellige definitioner af interessepunkter eller begivenheder af interesse på grundlag af lokale DMO'ers valg og strategi. Ved at tilbyde metadatabeskrivelser, ideelt set baseret på eksisterende harmoniserede begreber og definitioner, taksonomier og klassifikationer og geospatiale opdelinger, der allerede anvendes i officielle statistikker, kan et dataområde sikre, at den samme definition anvendes af alle datasæt og -kilder, således at det pågældende rejsebureau, eventuelt ved hjælp af ekstern støtte til dataanalyse, kan afgive et nøjagtigt tilbud.

Som naturlige partnere i et dataområde spiller statistiske organer på nationalt plan og EU-plan en central rolle, idet de stiller officielle statistikker gratis til rådighed, understøtter interoperabiliteten inden for og på tværs af statistiske områder og gør det muligt at genanvende de eksisterende data til at udarbejde innovative eller forbedrede officielle statistikker og eventuelt opfylde behov for reguleringsmæssig indberetning.

Et bedre, mere personligt og mere bæredygtigt turismeudbud ledsaget af konsekvente støtteforanstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan er afgørende for, at Europa kan forblive det mest besøgte turistmål i verden på en innovativ og bæredygtig måde, og som forklaret nærmere nedenfor kan dataområdet for turisme fremme dette resultat. Data kan bidrage til at identificere, måle og forbedre turismens indvirkning på bæredygtigheden. Eksempler herpå er data om hotellers energiforbrug, certifikater for vedvarende energi, vandforbrug og spildevandsbehandling. Det kan også være værktøjer til at sikre landbrugsfødevarers sporbarhed, der kan støtte lokale forsyningskæder og derved mindske genopretningssektorens miljøpåvirkning og samtidig støtte landboturismen. Et andet eksempel på fordelene ved at dele data på tværs af områder og sektorer er interoperabiliteten mellem det europæiske dataområde for turisme og det europæiske dataområde for sundhed. Udveksling af elektroniske sundhedsdata kan være yderst nyttig for både den rejsende og værtslandet med henblik på at planlægge og foreslå passende sundhedsstøtte.

Som sådan vil fordelene ved øget datadeling påvirke markedet som helhed, herunder store platforme, som er de primære dataindehavere af turismerelaterede kommercielle data.

1.2.   Udfordringer i forbindelse med udveksling af turismerelaterede oplysninger

Turismesektoren står over for tre specifikke udfordringer med hensyn til datadeling, som skal tackles af de vigtigste katalysatorer for det fælles europæiske dataområde for turisme (se afsnit 2):

1.   Interoperabilitet af data

Udformning, forvaltning og udbud af turistoplevelser med henblik på beslutningstagning eller innovation kræver en række andre data end personoplysninger. Et særligt træk ved turismesektoren er, at et hvilket som helst dataområde potentielt kan være nyttigt til at skabe en turismeoplevelse (dvs. mobilitet, energi, miljø, kulturarv, byplanlægning, sundhed osv.), selv om vigtige sæt af andre data end personoplysninger er af særlig interesse for operatørerne. Omfattende høringer af interessenter, som Kommissionen gennemførte mellem 2021 og 2023, har identificeret datasæt, der er særligt relevante for operatørerne (afhængigt af anvendelsestilfældet og formålet med dataindsamlingen): tilgængelighed af og efterspørgsel efter indkvartering, rejsemuligheder og -efterspørgsel, turismens miljømæssige og sociale virkninger samt udbuds- og markedstendenser. Den største udfordring er derfor at dele og sammenligne oplysninger fra forskellige kilder, så overlapninger i videst muligt omfang undgås inden for en ramme for interoperabilitet, der deles med andre sektordata. Hvis det er muligt, kan standarder, som allerede er i brug og spredt på tværs af interessenter, udforskes (se afsnit 2.3).

2.   Dataadgang

EU's turismeøkosystem bygger ikke på en fælles markedsplatform: Tilbud modelleres og katalogiseres både af private aktører og af offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, hvilket skaber et mangfoldigt, rigt og flersproget landskab, og reservationer forvaltes både via platforme (store og små) og uafhængigt af udbyderne. Selv om EU's fælles dataområde for turisme ikke fungerer som markedsoperatør (dvs. at det ikke vil tillade eller centralisere reservationer), kan det tilbyde operatører søgeredskaber til information (se 2.2).

3.   Offentlige og private interessenters levering af data

Data kan være åbne (f.eks. køreplaner, trafik- og vejroplysninger eller data fra webbrowsing), men de kan også være private, kommercielle og følsomme. I det omfang personoplysninger deles, skal alle interessenter overholde den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) (8). Hvad angår kommercielle data, som omfatter størstedelen af oplysninger vedrørende reservationer, rejser, websøgninger og betalinger, opbevares de af et lille antal store aktører, som skal inddrages i drøftelsen af regler for dataadgang inden for dataområdet.

Princippet om dataenes værdi bør opvejes af en forvaltningsmodel, der giver øjeblikkelig adgang til data i videst muligt omfang. Dette kræver en fælles indsats fra alle interessenter, idet det fastsættes, at dataområdet for turisme ikke bør anvendes som en markedsplads til at reklamere for vareprøver af privatejede pakker. Det primære mål med dataområdet er at støtte alle interessenter i økosystemet på en retfærdig og inklusiv måde.

Potentialet i et effektivt område for datastrømme hænger direkte sammen med deltagelse af så mange interessenter som muligt, ikke kun som brugere, men også som dataleverandører. Som sådan kunne man undersøge incitamenter for store private aktører til at dele deres oplysninger eller dele heraf om det fælles europæiske dataområde. Ud over princippet om dataaltruisme (9) som defineret i forordningen om datastyring kan disse incitamenter f.eks. tage form af aftalte adgangsbetingelser: forskellige deleordninger og -modeller, der er begrænsede eller kan anvendes på bestemte datasæt, og som kan ændre sig over tid, på bestemte dage i ugen, kvartalet eller et andet tidsrum, og/eller som er til rådighed mod et gebyr eller som en kombination af åbne data og betalingsdata, der ikke er personoplysninger. Der er tale om igangværende arbejde, som skal bygge på både en samordnet indsats og den fælles forståelse af, at der skal findes en balance mellem gennemsigtighed i reglerne og respekt for kommercielle interesser (10). I overensstemmelse med forslaget til dataforordningen bør dette dog ikke berøre adgangen til og anvendelsen af oplysninger i dataområdet til udarbejdelse af officielle statistikker.

Desuden er produktion af datastrømme tidskrævende og ressourcekrævende. SMV'er og mindre DMO'er samt offentlige myndigheder ville finde det besværligt at vedtage interoperabilitetsstandarder for datasæt, der allerede er indført. Det er derfor nødvendigt at undersøge løsninger for at lette den administrative byrde for mindre offentlige og private aktører.

1.3.   Formålet med det fælles europæiske dataområde for turisme

Formålet med dataområdet for turisme er at kombinere tekniske standarder for interoperabilitet med en forvaltningsstruktur, der opfordrer offentlige og private interessenter til og giver dem mulighed for at deltage i bestræbelserne på at øge dataudvekslingen på tværs af dataområder samt på tværs af sektorspecifikke dataområder og dataanvendelse i sektoren. Dette kan igen i høj grad gavne turismeøkosystemet og støtte specifikke mål såsom at:

| — | fremme innovation i sektoren for virksomheder og DMO'er med hensyn til at skabe, forbedre og personalisere tjenester og tilbud gennem adgang til mere information af høj kvalitet, som ikke kun er delt, men også lettere at finde |
| --- | --- |

—

fremme innovation i sektoren for virksomheder og DMO'er med hensyn til at skabe, forbedre og personalisere tjenester og tilbud gennem adgang til mere information af høj kvalitet, som ikke kun er delt, men også lettere at finde

| — | støtte offentlige myndigheder i at træffe beslutninger om bæredygtigheden af deres turismeudbud, -markedsføring og -forvaltning på grundlag af en række relevante data |
| --- | --- |

—

støtte offentlige myndigheder i at træffe beslutninger om bæredygtigheden af deres turismeudbud, -markedsføring og -forvaltning på grundlag af en række relevante data

| — | støtte specialiserede virksomheder i at levere bedre tjenester til markedet med hensyn til dataanalyse, indekser og markedstendenser |
| --- | --- |

—

støtte specialiserede virksomheder i at levere bedre tjenester til markedet med hensyn til dataanalyse, indekser og markedstendenser

| — | give SMV'er eller små DMO'er mulighed for at dele deres data og oplysninger vedrørende tjenester og tilbyde en EU-dækkende ramme for dataudveksling |
| --- | --- |

—

give SMV'er eller små DMO'er mulighed for at dele deres data og oplysninger vedrørende tjenester og tilbyde en EU-dækkende ramme for dataudveksling

| — | forbedre tilgængeligheden af datakilder til udarbejdelse af statistiske oplysninger for politiske beslutningstagere, virksomheder eller i offentlighedens interesse og fremme integration i og forbedring af eksisterende officielle statistikker. |
| --- | --- |

—

forbedre tilgængeligheden af datakilder til udarbejdelse af statistiske oplysninger for politiske beslutningstagere, virksomheder eller i offentlighedens interesse og fremme integration i og forbedring af eksisterende officielle statistikker.

Efter vedtagelsen af den europæiske strategi for data fastsatte Kommissionen centrale designprincipper og -funktioner for alle fælles sektordataområder i arbejdsdokumentet om fælles europæiske dataområder (2022) (11): datakontrol, overholdelse af EU's regler og værdier, teknisk datainfrastruktur, forvaltning, interoperabilitet og åbenhed.

Forordningen om datastyring (12) og forslaget til dataforordningen (13) (vedtaget af Kommissionen i februar 2022) støtter disse designprincipper ved at udarbejde et sæt fælles EU-tilgange til at skabe tillid og sikre retfærdighed blandt interessenterne med hensyn til effektiviteten af datadeling.

Forordningen om datastyring har til formål at fremme tilgængeligheden af data til brug ved at øge tilliden til dataformidlere og ved at styrke datadelingsmekanismerne i hele EU og fastsætter bl.a. også målet om at skabe fælles, interoperable dataområder i hele EU i strategiske sektorer med henblik på at overvinde juridiske og tekniske hindringer for datadeling.

Forslaget til dataforordningen har til formål at sikre en retfærdig fordeling af værdien i dataøkonomien og lette brugen af og adgangen til data, der genereres af forbundne objekter, navnlig når de bidrager til datagenereringen. Dataforordningen indeholder særlige værktøjer til fremme af interoperabilitet, herunder inden for og mellem dataområder. Den fastsætter væsentlige krav vedrørende forskellige elementer, der er relevante for dataområderne, herunder et mandat til at anmode standardiseringsorganisationer om at udvikle harmoniserede standarder.

I den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) fastsættes regler om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og regler om fri udveksling af personoplysninger. GDPR indeholder generelle betingelser, der skal overholdes, når personoplysninger indsamles, deles og genanvendes.

I forlængelse af direktivet om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (14) opstillede Kommissionen desuden en liste over specifikke datasæt af høj værdi og ordningerne for deres offentliggørelse og videreanvendelse (15). Nogle af disse data (geospatiale data, jordobservations- og miljødata, meteorologiske data og mobilitetsdata) kan være relevante for udviklingen eller overvågningen af turisttjenester og -politikker.

Politikken for et interoperabelt Europa fremmer datainteroperabilitet inden for og på tværs af dataområder ved at tilskynde til juridisk, operationel og teknisk/semantisk tilpasning gennem f.eks. referencearkitekturer, semantiske værktøjer, datamodeller og API'er. Flere af disse løsninger vil også blive en del af Støttecentret for Dataområders værktøjskasse og vil blive drøftet i Det Europæiske Datainnovationsråd (se nedenfor). Forslaget til forordning om et interoperabelt Europa (16) vil styrke interoperabiliteten ved yderligere at tilskynde til anvendelse af disse interoperabilitetsløsninger, hvilket bør hjælpe dataområdet for turisme med at drage fordel af data fra forskellige kilder.

Denne arkitektur, hvor datadeling udformes, yder afgørende støtte til turismesektoren, da den fastsætter klare regler for både dataudbydere og -operatører i og uden for EU. Datadeling er også genstand for en række vigtige sektorspecifikke lovgivningsinitiativer med en klar og stærk indvirkning på turismesektoren.

Den foreslåede forordning om korttidsudlejning af indkvartering (17) giver de kompetente myndigheder mulighed for at dele data om korttidsudlejning af indkvartering med »instanser eller enkeltpersoner, der driver videnskabelig forskning, udfører analyseaktiviteter eller udvikler nye forretningsmodeller«.

I den EU-dækkende delegerede forordning om multimodale rejseinformationstjenester (18) gøres informationsdata tilgængelige på nationale adgangspunkter. Denne forpligtelse gælder for rutetransport inden for alle transportformer (offentlig bytransport, jernbane, fly, færger) samt alternative transportformer (f.eks. delebiler, samkørsel) og individuelle transportmidler såsom cykling. Data bør kun gøres tilgængelige, når de findes i et digitalt format. De data, der er omfattet af forpligtelsen, omfatter: informationsdata om køreplaner, standardpriser, placering af stationer (adgangsknudepunkter) og visse infrastrukturdata (herunder for cykling).

For så vidt angår data til udvikling af tjenester, der kan lette bestilling og betaling, vil det nye initiativ om multimodale digitale mobilitetstjenester (19) skabe deleforpligtelser, der, som det er tilfældet med multimodale rejseinformationstjenester, vil blive omsat til dataområdet for turisme. I forslaget vil der blive set på visse operatørers forpligtelser til at indgå aftaler med tredjeparter. Dette skal sikre, at onlinebillettjenester kan lette multimodaliteten ved at give passagererne mulighed for at sammenligne og få adgang til tilbud på en nem og gennemsigtig måde.

EU-forordningen om forbindelserne mellem platforme og virksomheder (P2B-forordningen) (20) har til formål at sikre en retfærdig, gennemsigtig og forudsigelig behandling af erhvervsbrugere af onlineformidlingstjenester.

Det fælles europæiske dataområde for turisme har til formål at indarbejde disse krav og principper for at undgå en fragmenteret gennemførelse fra interessenternes side. Merværdien af et fælles europæisk dataområde for turisme vil også ligge i støtte fra Kommissionen og andre organer. Selv om en universalløsning ikke kan opfylde de specifikke behov i de enkelte vertikale sektorer eller områder, vil den imidlertid være afgørende for at identificere fællestræk på tværs af sektorer og, hvor det er muligt, udvikle fælles koncepter, modeller og byggesten, der kan anvendes på tværs af forskellige sektorer eller områder. Som nævnt er fællestræk og synergier særlig relevante for turismesektoren. Det Europæiske Datainnovationsråd (EDIB), der er oprettet ved forordningen om datastyring, vil udstede retningslinjer og identificere de relevante standarder og interoperabilitetskrav for datadeling på tværs af sektorer. Støttecentret for dataområder (DSSC) — et projekt, der finansieres af programmet for et digitalt Europa — vil samarbejde med EDIB om arbejdet med de fælles europæiske dataområder og vil få til opgave at koordinere alle relevante foranstaltninger på disse områder.

2.   Vigtige katalysatorer for det fælles europæiske dataområde for turisme

I et komplekst økosystem som turisme, hvor nyttige oplysninger kommer fra forskellige områder og sektorer, og hvor de økonomiske aktører næsten udelukkende er SMV'er, med store dataområder, der ejes af få store platforme, kræver datadeling en kombination af og balance mellem en række faktorer.

Denne udfordring håndteres af to koordinerings- og støtteaktioner, der blev finansieret under programmet for et digitalt Europa i 2022 (21). Koordinerings- og støtteaktionerne samler to offentlig-private konsortier med det formål at give Kommissionen et ajourført kort over relevante offentlige og private initiativer, en dybdegående analyse af de vigtigste katalysatorer for et dataområde for turisme og, hvad der er vigtigt, en plan for udbredelsen heraf. De to koordinerings- og støtteaktioner, der arbejder i synergi, løber fra november 2022 til november 2023 og vil danne grundlag for arbejdet med dataområdet for turisme, der bygger på den eksisterende ramme for europæiske statistikker om turisme. De vil tilføje væsentlige oplysninger til alle aspekter ved konteksten for og forvaltningen af det fælles europæiske dataområde for turisme og de følgende trin i udviklingen heraf.

Ved at støtte dette arbejde og øremærke yderligere 8 mio. EUR i arbejdsprogrammet for programmet for et digitalt Europa 2023-2024 er Kommissionen fast besluttet på at arbejde i partnerskab med offentlige og private aktører i turismeøkosystemet for at samle markedets og sektorens behov, både hvad angår rammen for datadeling og tempoet for indførelsen heraf.

2.1.   Forvaltning

Forvaltningen af dataområdet for turisme vil være afgørende for, hvordan de vigtigste katalysatorer for interoperabilitet vil blive gennemført og interagere med hinanden med det formål at sikre, at data tilgås, deles og anvendes på en lovlig, retfærdig, gennemsigtig, forholdsmæssig og ikkediskriminerende måde. I modelleringen vil de to koordinerings- og støtteaktioner, der finansieres af programmet for et digitalt Europa, tage hensyn til de eksisterende retningslinjer både på EU-plan og nationalt plan fra offentlige og private aktører. Dette vil ske inden for rammerne af både den europæiske strategi for data og omstillingsforløbet for turisme.

I 2022 opstillede Kommissionen centrale designprincipper og -funktioner for alle fælles sektordataområder (22): datakontrol, overholdelse af EU's regler og værdier, teknisk datainfrastruktur, forvaltning, interoperabilitet, åbenhed og cybersikkerhed (23). Desuden indeholder adfærdskodeksen for datadeling inden for turisme (2023), der er udarbejdet af private interessenter med støtte fra Kommissionen (se afsnit 2.4), en liste over specifikke principper, der skal tages hensyn til i en aftale om dataudveksling: databrugsrettigheder, værdien af data og vederlag, intellektuel ejendomsret, gennemsigtighedsprincipper med sikkerhed, ansvar, privatlivets fred og databeskyttelse (24) og etik.

I omstillingsforløbet for turisme udpeges foranstaltninger på EU-plan, nationalt og regionalt plan til støtte for datadeling i sektoren:

| — | opbygge tillid mellem relevante turismeinteressenter og yde strategisk støtte til effektive og gensidigt fordelagtige datadelingspartnerskaber i turismeindustrien [emne 9, 14, 15] |
| --- | --- |

—

opbygge tillid mellem relevante turismeinteressenter og yde strategisk støtte til effektive og gensidigt fordelagtige datadelingspartnerskaber i turismeindustrien [emne 9, 14, 15]

| — | støtte turismevirksomheder i at innovere, forbedre og udvide deres tjenester og myndigheder/destinationer i at forvalte turiststrømmene bedre på grundlag af lettere tilgængelige turismerelevante data fra forskellige kilder [emne 10, 14, 15, 16] |
| --- | --- |

—

støtte turismevirksomheder i at innovere, forbedre og udvide deres tjenester og myndigheder/destinationer i at forvalte turiststrømmene bedre på grundlag af lettere tilgængelige turismerelevante data fra forskellige kilder [emne 10, 14, 15, 16]

| — | fremme forskning og innovation i turismeøkosystemet i retning af mere miljøvenlige tjenester ved at stille data til rådighed for forskellige typer aktører, herunder forbrugere [emne 13, 15, 26]. |
| --- | --- |

—

fremme forskning og innovation i turismeøkosystemet i retning af mere miljøvenlige tjenester ved at stille data til rådighed for forskellige typer aktører, herunder forbrugere [emne 13, 15, 26].

Kommissionens uformelle ekspertgruppe om turisme i EU (T4T) (25), der består af eksperter fra den offentlige og private sektor, bistår Kommissionen med at gennemføre disse foranstaltninger, nemlig i forbindelse med forberedelsen af politiske initiativer, med at støtte samarbejdet mellem alle aktører i økosystemet med hensyn til gennemførelsen af lovgivning, aktioner, programmer og politikker og med at udveksle god praksis. Navnlig vil undergruppen, der arbejder med den digitale omstilling af turismesektoren, overvåge og støtte gennemførelsen af alle foranstaltninger vedrørende datadeling og digitalisering af sektoren og bidrage til statusopgørelsen på årsbasis.

Da kompetencen inden for turismepolitik og -forvaltning ligger på nationalt plan og i nogle medlemsstater på regionalt plan eller begge dele, er det samtidig nødvendigt, at Kommissionen, de nationale og regionale forvaltninger samt private interessenter arbejder sammen om at støtte dens udvikling. Det nye gennemførelsesinstrument kaldet European Digital Infrastructure Consortia (EDIC) — europæiske konsortier for digital infrastruktur — kan være løsningen for udrulning og drift af det fælles europæiske dataområde for turisme. På grundlag af de nye muligheder i politikprogrammet for det digitale årti 2030 (26) kan medlemsstaterne også undersøge mulighederne for at oprette et EDIC til oprettelse og forvaltning af det fælles europæiske dataområde for turisme.

2.2.   Semantik for interoperabilitet

Der er behov for fælles datamodeller og en fælles terminologi for at opnå minimal interoperabilitet. Forvaltninger og agenturer på nationalt, regionalt og lokalt plan, som samler og opbygger tjenester omkring turistdata, står alle over for de samme udfordringer, samtidig med at de oplever de samme muligheder med hensyn til semantik. De nationale statistiske kontorer og Eurostat har i fællesskab vedtaget definitioner for officielle statistikker. Andre turismeinteressenters brug af disse definitioner sker imidlertid ikke automatisk.

Udtrykket »indkvarteringskapacitet« er et eksempel, da det kan beskrive, hvor mange personer et hotel kan huse, mens en anden udbyder fortolker tallet i forhold til, hvor mange senge der tilbydes. Dette eksempel fremhæver behovet for at præcisere definitionerne og grænserne for de nøglebegreber, der almindeligvis anvendes af turismesektoren, for at støtte ethvert initiativ til datadeling mellem private og offentlige aktører. Modeller og definitioner bør ikke kun tilpasses hinanden. Som en brugerorienteret sektor skal turismen anvende definitioner, der respekterer kravene om flersprogethed i EU: Selv om indhold leveres på brugerens sprog, skal metadata og klassificering, der anvendes til at finde indhold, oversættes til brugerens sprog for at give en bedre brugeroplevelse og undgå forskelsbehandling.

Som sådan vil en eller flere fælles datamodeller på europæisk plan, f.eks. eksisterende datamodeller til udveksling af oplysninger om passagertransport, være yderst værdifulde. Modellens eller modellernes nøjagtige anvendelsesområde skal defineres af det forberedende arbejde i 2023 (se afsnit 3), men tilgangen bør være pragmatisk og bygge på eksisterende specifikationer (27). Det er også vigtigt at udarbejde retningslinjer for og støtte til, hvordan denne model kan gennemføres for at sikre, at forskellige aktører på forskellige niveauer overholder reglerne. Støttecentret for dataområders rolle vil være af afgørende betydning i denne henseende.

2.3.   Tekniske standarder for interoperabilitet

Støttecentret for dataområder arbejder på at identificere fælles tekniske standarder under hensyntagen til eksisterende initiativer og lovgivningsmæssige rammer og standardiseringsudviklingsorganisationers arbejde. Alle dataområder vil også drage fordel af Simpl, det middleware, der vil muliggøre cloud-to-edge-sammenslutninger og støtte alle større datainitiativer, der finansieres af Kommissionen, og som er ved at blive lanceret (28).

Det skal bemærkes, at dataforordningen vil give Kommissionen beføjelse til at gribe ind, hvis der konstateres manglende standarder. Kommissionens meddelelse En EU-strategi for standardisering: Fastsættelse af globale standarder til støtte for et modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU (29) understreger den direkte forbindelse mellem de europæiske aktørers succes inden for standardisering på internationalt plan og Europas konkurrenceevne, teknologiske suverænitet og beskyttelse af EU's værdier. Et af de prioriterede områder, der er identificeret, er »datastandarder, der fremmer datainteroperabilitet, datadeling og videreanvendelse af data til støtte for de fælles europæiske dataområder«.

Det europæiske statistiske system, partnerskabet mellem Eurostat og de nationale statistikmyndigheder, har udviklet og opretholder en systematisk ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker om turisme, jf. forordning (EU) nr. 692/2011 (30). Ved anvendelse af fælles klassificering kan taksonomier på tværs af statistiske områder, der garanterer semantisk interoperabilitet, data om turistindkvarteringers kapacitet og belægning eller data om turistrejsers karakteristika, kombineres med andre statistikområder, hvilket skaber meningsfulde indikatorer. Desuden har Eurostat allerede indført et sæt tekniske standarder for deling af indkvarteringsdata med den private sektor, nemlig med internationale onlineplatforme (31).

2.4.   Den private sektors rolle

Det fælles europæiske dataområde for turisme vil skabe et blomstrende marked for tjenesteydelser. Virksomheder og dataformidlere leverer en afgørende tjeneste til EU's turismeøkosystem og udviser stor interesse for et fælles europæisk dataområde. Nogle platforme udveksler allerede frivilligt og regelmæssigt sæt af deres indkvarteringsdata med Eurostat med henblik på udarbejdelse af europæiske statistikker.

Den private sektor arbejder hen imod aftaler om udveksling af andre data end personoplysninger, som kan generere privatejede dataområder i turistsektoren. Kommissionen glæder sig over disse initiativer og forpligter sig til at støtte dem med det formål at sikre, at der skabes synergier mellem dem og det fælles europæiske dataområde for turisme. Kommissionens onlineplatform til støtte for turisme, der bliver operationel i 2024, vil være afgørende for denne indsats (se afsnit 3).

Adfærdskodeksen for udveksling af data inden for turisme (32), der er udviklet af en gruppe interessenter på EU-plan og vedtaget i marts 2023, har til formål at støtte tilliden mellem interessenter — hovedsagelig SMV'er — der ønsker at indgå kontraktlige aftaler om udveksling af oplysninger samt give generel vejledning med eksempler og en tjekliste for interessenter, der er interesserede i at dele data, om, hvordan man opbygger gensidigt fordelagtige dataudvekslingsrelationer inden for turisme. Kommissionen opfordrer de europæiske turismeaktører til offentligt at forpligte sig til retningslinjerne.

Den private sektor kan også spille en central rolle med hensyn til at supplere det fælles europæiske dataområde for turisme, primært ved at give SMV'er og destinationer brugervenlige værktøjer. Disse kan tage form af en platform, en app eller betalingsanalyser og erhvervsstøttetjenester, der slår bro over kløften mellem den ramme for interoperabilitet, der er fastsat på EU-plan, og behovet for øjeblikkelig, ukompliceret anvendelse og videreanvendelse af data.

2.5.   Støtte til SMV’er i overgangen til et dataområde

Som bebudet i meddelelsen »SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa« (33) og i overensstemmelse med EU's strategi for data yder Kommissionen støtte til SMV'er på tværs af sektorer gennem de digitale innovationsknudepunkter og European Enterprise Network (EEN), der arbejder i synergi.

Europæiske digitale innovationsknudepunkter (34) er kvikskranker, der hjælper virksomheder og offentlige organisationer med at reagere på digitale udfordringer og blive mere konkurrencedygtige. De europæiske digitale innovationsknudepunkter giver adgang til teknisk ekspertise og giver SMV'er mulighed for at afprøve løsninger, inden der skal foretages en investering. De europæiske digitale innovationsknudepunkter yder finansieringsrådgivning, uddannelse og udvikling af færdigheder på en brugervenlig og målrettet måde. Nogle europæiske digitale innovationsknudepunkter er specialiseret i turisme, men gennem netværket har de alle mulighed for at hjælpe SMV'er med at gøre brug af infrastrukturer og initiativer såsom de fælles europæiske dataområder.

Enterprise Europe Network Sector Group Tourism (SGT) består af 61 medlemmer fra 23 forskellige lande, som løbende samarbejder om at støtte turismeøkosystemerne i deres områder. Formålet med SGT er at støtte og øge SMV'ernes konkurrenceevne og modstandsdygtighed ved at yde rådgivning af høj kvalitet og støtte deres internationalisering. Der fokuseres på EU's finansieringsmuligheder, teknologioverførsel og forretningsmuligheder, der understøttes af specifikke målrettede kommunikations- og kampagneaktiviteter. Digitalisering er en af dens fokusaktiviteter, og inden for dette brede spektrum støtter SGT ambitiøse vækstorienterede SMV'ers adgang til oplysninger og gør bedst mulig brug af dem.

2.6.   Støtte til destinationer i overgangen til et dataområde

Destinationer (som byer, landbosamfund eller bredere områder) er komplekse aktører, der er nødt til at integrere turismeforvaltning i deres by- og lokalplanlægning for at sikre, at virkningen af turiststrømmene ikke blot er til gavn for beboerne, men også bæredygtig for både samfundet og miljøet. Flere af Kommissionens initiativer kan have en positiv indvirkning på tilgængeligheden af nyttige oplysninger til forvaltning og udvikling af turismen, og Kommissionen vil sikre, at der opretholdes synergier på tværs af netværk, så den digitale omstilling af den offentlige sektor kan være konsekvent. Den samarbejdsplatform for interessenter, som Kommissionen vil lancere i 2024 for at støtte den fælles gennemførelse af omstillingsforløbet for turisme, vil udgøre et fælles kontaktpunkt for alle oplysninger, der er nyttige for turismeinteressenter med hensyn til EU-politikker og nationale politikker og foranstaltninger, samt for udveksling af god praksis.

På samme måde vil disse muligheder for direkte samarbejde på tværs af destinationer og mellem destinationer og Kommissionen sikre, at der tages hensyn til lokale forhold og krav i forbindelse med udviklingen af EU's fælles dataområde for turisme:

| — | De minimale interoperabilitetsmekanismer, der er udviklet af og for byer og lokalsamfund i living-in.eu-bevægelsen (35), kan yde vigtig støtte til det fælles europæiske dataområde for turisme, da de tackler interoperabilitetsløsninger for disse økosystemer. |
| --- | --- |

—

De minimale interoperabilitetsmekanismer, der er udviklet af og for byer og lokalsamfund i living-in.eu-bevægelsen (35), kan yde vigtig støtte til det fælles europæiske dataområde for turisme, da de tackler interoperabilitetsløsninger for disse økosystemer.

| — | Intelligent Cities Challenge (36) er et initiativ fra Kommissionen, der støtter de europæiske byer i retning af den grønne og digitale omstilling af deres lokale økonomier baseret på netværkssamarbejde, udveksling af god praksis, ekspertstøtte og aktivering af den private sektor. |
| --- | --- |

—

Intelligent Cities Challenge (36) er et initiativ fra Kommissionen, der støtter de europæiske byer i retning af den grønne og digitale omstilling af deres lokale økonomier baseret på netværkssamarbejde, udveksling af god praksis, ekspertstøtte og aktivering af den private sektor.

| — | EU's dagsorden for byerne (37) vil også øremærke midler til at støtte turisme på bydestinationer med særligt fokus på tilbuddets bæredygtighed. Et nyt partnerskab om bæredygtig turisme under EU's dagsorden for byerne (38), der blev lanceret i december 2022, kan også foreslå konkrete tiltag til forbedring af digitale tjenester på bydestinationer. |
| --- | --- |

—

EU's dagsorden for byerne (37) vil også øremærke midler til at støtte turisme på bydestinationer med særligt fokus på tilbuddets bæredygtighed. Et nyt partnerskab om bæredygtig turisme under EU's dagsorden for byerne (38), der blev lanceret i december 2022, kan også foreslå konkrete tiltag til forbedring af digitale tjenester på bydestinationer.

| — | Den officielle portal med EU-data (39) samler alle offentlige oplysninger om EU-lovgivning, publikationer, udbudsbekendtgørelser og enhver anden form for åbne data. Det er en database, der kan understøtte alle sektorspecifikke dataområder. |
| --- | --- |

—

Den officielle portal med EU-data (39) samler alle offentlige oplysninger om EU-lovgivning, publikationer, udbudsbekendtgørelser og enhver anden form for åbne data. Det er en database, der kan understøtte alle sektorspecifikke dataområder.

| — | Turismeflagskibet (40) under 2022-udgaven af instrumentet for teknisk støtte (41) støtter syv medlemsstater (42) med at styrke deres statistikker og datarammer for turisme ved at opbygge kapacitet til datadeling og -integration, ved at lukke gennemførelseshullet i den statistiske ramme for satellitkontoen for turisme, herunder vejledning for at gøre det muligt at anvende alternative datakilder, ved at integrere bæredygtighedsindikatorer i turismestatistikker med henblik på bedre forvaltning af destinationer og ved at fremme digitalisering af SMV'er inden for turisme. |
| --- | --- |

—

Turismeflagskibet (40) under 2022-udgaven af instrumentet for teknisk støtte (41) støtter syv medlemsstater (42) med at styrke deres statistikker og datarammer for turisme ved at opbygge kapacitet til datadeling og -integration, ved at lukke gennemførelseshullet i den statistiske ramme for satellitkontoen for turisme, herunder vejledning for at gøre det muligt at anvende alternative datakilder, ved at integrere bæredygtighedsindikatorer i turismestatistikker med henblik på bedre forvaltning af destinationer og ved at fremme digitalisering af SMV'er inden for turisme.

Et EU-kompetencecenter til støtte for dataforvaltning på turistdestinationer er også under udvikling. Videncentret vil støtte destinationerne i udviklingen og gennemførelsen af datadreven forvaltning samt kompetencer og strategier for datadeling. EU-kompetencecenteret bør være operationelt i 2024.

2.7.   Test af en brugsmulighed for dataområdet for turisme

I lyset af behovet for at etablere et pålideligt miljø for datadeling mellem alle de involverede parter og i betragtning af betydningen af at afprøve katalysatorerne for interoperabilitet for at omdanne dem til byggesten for dataområdet for turisme iværksætter Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og private interessenter en testforanstaltning med henblik på at bane vejen for dataområdet for turisme.

Foranstaltningen bør anvende de centrale katalysatorer (tekniske standarder og forvaltningsmodel), der er identificeret i de forberedende foranstaltninger, der finansieres under programmet for et digitalt Europa, og bringe dem i overensstemmelse med de tekniske standarder, der er udviklet af Eurostat for indkvarteringsdata: Den vil vise værdien af dataområdet for turisme for sektoren ved at anvende og teste interoperabilitetsstandarderne og forretningsmodellen for deling af data, der er identificeret i koordinerings- og støtteforanstaltningerne. Testforanstaltningen iværksættes på et rent frivilligt grundlag og er et praktisk eksempel på forberedelsen af dataområdet for turisme.

Offentlige myndigheder, både på nationalt og regionalt plan, Eurostat og relevante tjenestegrene i Kommissionen vil sammen med private partnere, der er specialiseret i dataforvaltning, blive inddraget i at sikre, at tilgangen tjener det forberedende arbejde i det fælles europæiske dataområde for turisme samt rammen for datadeling som omhandlet i forslaget til forordning om korttidsudlejning.

Kommissionen sigter mod at sikre, at tilgangen er realistisk og inklusiv, og at øvelsen er nyttig for EU's interessenter — både dem, der deltager i foranstaltningen, samt SMV'er og DMO'er. Testen vil således fokusere på en use case for interaktion mellem forskellige dataområder, herunder korttidsudlejning og indkvartering.

Ved den forventede afslutning (første kvartal 2025) vil initiativet have integreret resultaterne af koordinerings- og støtteforanstaltningerne til forberedelse af dataområdet for turisme med henblik på et solidt første skridt hen imod et fuldt udbygget fælles europæisk dataområde for turisme.

3.   Næste skridt hen imod det fælles europæiske dataområde for turisme

Fase 1: fra nu til fjerde kvartal 2023

| — | De to koordinerings- og støtteaktioner, der finansieres under programmet for et digitalt Europa i 2022, vil give Kommissionen et ajourført kort over relevante offentlige og private initiativer, en dybdegående analyse af de vigtigste katalysatorer for et dataområde for turisme med anbefalinger til en forvaltningsmodel og tekniske standarder og en plan for udrulningen af dataområdet. |
| --- | --- |

—

De to koordinerings- og støtteaktioner, der finansieres under programmet for et digitalt Europa i 2022, vil give Kommissionen et ajourført kort over relevante offentlige og private initiativer, en dybdegående analyse af de vigtigste katalysatorer for et dataområde for turisme med anbefalinger til en forvaltningsmodel og tekniske standarder og en plan for udrulningen af dataområdet.

| — | Samtidig vil Kommissionen på frivillig basis samle en arbejdsgruppe, der skal afprøve en use case som en første anvendelse af resultaterne fra koordinerings- og støtteaktionerne. I denne første fase vil arbejdsgruppen sætte fokus på forsøget, herunder det specifikke behov for anvendelse og videreanvendelse af data, og arbejdsmetoden. |
| --- | --- |

—

Samtidig vil Kommissionen på frivillig basis samle en arbejdsgruppe, der skal afprøve en use case som en første anvendelse af resultaterne fra koordinerings- og støtteaktionerne. I denne første fase vil arbejdsgruppen sætte fokus på forsøget, herunder det specifikke behov for anvendelse og videreanvendelse af data, og arbejdsmetoden.

| — | På grundlag af initiativerne på nationalt plan og i synergi med arbejdet i støttecentret for dataområder bør der indledes drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne om muligheden for at oprette et EDIC til forvaltning af det fælles europæiske dataområde for turisme. |
| --- | --- |

—

På grundlag af initiativerne på nationalt plan og i synergi med arbejdet i støttecentret for dataområder bør der indledes drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne om muligheden for at oprette et EDIC til forvaltning af det fælles europæiske dataområde for turisme.

| — | EU's kompetencecenter til støtte for dataforvaltning på turistdestinationer bør lanceres af et konsortium af offentlige og private interessenter med kompetence inden for dataanalyse for at yde støtte til destinationer i forbindelse med udvikling og gennemførelse af datadreven forvaltning samt datadelingsstrategier inden for rammerne af udviklingen af et fælles europæisk dataområde for turisme. |
| --- | --- |

—

EU's kompetencecenter til støtte for dataforvaltning på turistdestinationer bør lanceres af et konsortium af offentlige og private interessenter med kompetence inden for dataanalyse for at yde støtte til destinationer i forbindelse med udvikling og gennemførelse af datadreven forvaltning samt datadelingsstrategier inden for rammerne af udviklingen af et fælles europæisk dataområde for turisme.

| — | Interessenterne har en række værktøjer til rådighed til at engagere sig i processen med at opbygge et dataområde, der er skræddersyet til industriens behov, som beskrevet ovenfor. Brancheorganisationer bør begynde at fremme mulighederne for og anvendelsen af et dataområde for turisme blandt deres medlemmer samt principperne i adfærdskodeksen for datadeling inden for turisme. |
| --- | --- |

—

Interessenterne har en række værktøjer til rådighed til at engagere sig i processen med at opbygge et dataområde, der er skræddersyet til industriens behov, som beskrevet ovenfor. Brancheorganisationer bør begynde at fremme mulighederne for og anvendelsen af et dataområde for turisme blandt deres medlemmer samt principperne i adfærdskodeksen for datadeling inden for turisme.

Fase 2: Første kvartal 2024 til første kvartal 2025

| — | Arbejdsgruppen om use cases, som Kommissionen har nedsat, vil sigte mod at anvende resultaterne fra koordinerings- og støtteaktionerne på den use case, der blev udvalgt i fase 1, og tilpasse dem til de tekniske specifikationer, som Eurostat har udarbejdet i deres aftale om deling af indkvarteringsdata med den private sektor. |
| --- | --- |

—

Arbejdsgruppen om use cases, som Kommissionen har nedsat, vil sigte mod at anvende resultaterne fra koordinerings- og støtteaktionerne på den use case, der blev udvalgt i fase 1, og tilpasse dem til de tekniske specifikationer, som Eurostat har udarbejdet i deres aftale om deling af indkvarteringsdata med den private sektor.

| — | Medlemsstaterne kan bidrage ved at undersøge muligheden for at oprette et EDIC til forvaltning af det fælles europæiske dataområde for turisme. En opfølgende foranstaltning til koordinerings- og støtteaktionerne bør være operationel under programmet for et digitalt Europa med det formål at opbygge infrastrukturen i det fælles europæiske dataområde for turisme (36 måneder). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne kan bidrage ved at undersøge muligheden for at oprette et EDIC til forvaltning af det fælles europæiske dataområde for turisme. En opfølgende foranstaltning til koordinerings- og støtteaktionerne bør være operationel under programmet for et digitalt Europa med det formål at opbygge infrastrukturen i det fælles europæiske dataområde for turisme (36 måneder).

| — | For yderligere at fremme den fælles gennemførelse af omstillingsforløbet for turisme vil Kommissionen lancere en samarbejdsplatform for interessenter som et brugervenligt kontaktpunkt, hvor interessenterne kan få adgang til aktivt ajourførte oplysninger og links til officielle og lokale ressourcer, der er relevante for foranstaltningerne vedrørende omstillingsforløbet, finde konstant ajourført viden om igangværende projekter, aktiviteter og arrangementer, der er relevante for tiltagene i forbindelse med omstillingsforløbet, give mulighed for at komme i kontakt med og samarbejde med medlemmerne af interessentsamfundet og søge efter eller blive advaret om aktuelle finansierings- og læringsmuligheder eller andre udviklinger. Platformen vil samle og ajourføre kortlægningen af initiativer vedrørende datadeling inden for turisme. |
| --- | --- |

—

For yderligere at fremme den fælles gennemførelse af omstillingsforløbet for turisme vil Kommissionen lancere en samarbejdsplatform for interessenter som et brugervenligt kontaktpunkt, hvor interessenterne kan få adgang til aktivt ajourførte oplysninger og links til officielle og lokale ressourcer, der er relevante for foranstaltningerne vedrørende omstillingsforløbet, finde konstant ajourført viden om igangværende projekter, aktiviteter og arrangementer, der er relevante for tiltagene i forbindelse med omstillingsforløbet, give mulighed for at komme i kontakt med og samarbejde med medlemmerne af interessentsamfundet og søge efter eller blive advaret om aktuelle finansierings- og læringsmuligheder eller andre udviklinger. Platformen vil samle og ajourføre kortlægningen af initiativer vedrørende datadeling inden for turisme.

| — | Interessenterne opfordres til aktivt at samarbejde med platformen samt med de initiativer, som Kommissionens uformelle ekspertgruppe T4T vil tilbyde at organisere, for så vidt angår datadeling og -forvaltning. |
| --- | --- |

—

Interessenterne opfordres til aktivt at samarbejde med platformen samt med de initiativer, som Kommissionens uformelle ekspertgruppe T4T vil tilbyde at organisere, for så vidt angår datadeling og -forvaltning.

Fase 3: 2025 og frem

I fremtiden bør turismeøkosystemet i Europa forlade sig på en dybere forståelse af de muligheder, som datadeling giver. De igangværende initiativer og de kortsigtede foranstaltninger, der er planlagt af Kommissionen og sektoren, giver interesserede parter mulighed for at engagere sig i udbredelsen af dataområdet for turisme.

Desuden kunne et EDIC bestående af medlemsstater være en løsning for forvaltningen af det fælles europæiske dataområde for turisme. Det forberedende arbejde og implementeringsarbejdet under programmet for et digitalt Europa forventes at være tilstrækkeligt fremskredent til, at der kan udformes en infrastruktur, som i samarbejde med støttecentret for dataområder kan definere unikke identifikatorer for turismeprodukter på aggregeret niveau, nå til enighed om fælles centrale metadataelementer (semantiske regler) og på en sammenhængende måde integrere tekniske interoperabilitetsregler med andre dataområder på EU-plan.

Der vil blive stillet yderligere midler til rådighed under programmet for et digitalt Europa for perioden 2025-2027. Størrelsen af en sådan supplerende finansiering bør være i overensstemmelse med de fremskridt, der er gjort, og yderligere finansieringsbehov.

4.   Konklusion

Kommissionen er fast besluttet på at støtte et område, hvor turismerelaterede data strømmer under fuld overholdelse af EU's principper om retfærdighed, tilgængelighed, sikkerhed og privatlivets fred. Dette vil først og fremmest være i overensstemmelse med EU's strategi for data. Det vil også være i overensstemmelse med den opkvalificerings- og omskolingsindsats, der udføres i pagten for færdigheder (43).

Dataområdet vil ikke blive født i et vakuum — det vil slå bro over en kløft på datamarkedet for turisme, hvor adgangen skal øges, gøres mere konsekvent og navnlig støttes for SMV'er og destinationer, som er åndedrættet i et økosystem, der er afgørende for EU's økonomi, med henblik på at fremme videreanvendelse af data og generere innovative tjenester og økonomisk værdi.

Denne tilgang til opbygningen af et fælles europæisk dataområde for turisme skal være både progressiv og solid. Den har til formål at etablere en ramme, der opfylder økosystemets og markedets behov og også er forankret i den bredere interoperabilitetsramme for sektorspecifikke dataområder på EU-plan. For at opfylde denne ambition opfordrer Kommissionen alle relevante aktører til at engagere sig i datadeling inden for det fælles europæiske dataområde for turisme, ikke blot for at forbedre den rigdom af data, den kan levere, men også for at forme dem sammen til gavn for alle.

---

(1)  Transition pathway for tourism published today (europa.eu)

(2)  COM(2020) 66 final.

(3)  I den europæiske datastrategi fra februar 2020 blev det varslet, at der vil blive skabt dataområder inden for ti strategiske områder: sundhed, landbrug, produktion, energi, mobilitet, det finansielle område, offentlig administration, færdigheder og den europæiske åbne videnskabscloud samt den tværgående centrale prioritet om at nå målsætningerne i den grønne pagt.

(4)  250321-vtc-euco-statement-en.pdf (europa.eu)

(5)  Rådet (konkurrenceevne (det indre marked og industri)) — Concilium (europa.eu)

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/49960/st08881-en21.pdf

(7)  Annual Report on European SMEs, 20. juni 2022.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(9)  Dataaltruistiske politikker vedrører frivillig deling af data, uden nogen form for kompensation, for mål af almen interesse til gavn for almenvellet.

(10)  Horisont Europa-programmet indeholder en forpligtelse for projektstøttemodtagere til åbent at dele de data, der ligger til grund for forskningsresultaterne. Dette giver mulighed for, at projektstøttemodtagerne kan definere, hvilke data der kan offentliggøres, og hvilke data der er fortrolige i forbindelse med legitime kommercielle interesser. Der kan drages erfaringer med, hvordan disse støttemodtagere er blevet tilskyndet til at udveksle data åbent, og hvordan deres kommercielle rettigheder respekteres. Hvis der allerede findes internationale interoperabilitetsaftaler og -praksis, kan udveksling af videnskabelige data generelt give nyttige erfaringer til udvikling af industrielle økosystemdataområder.

(11)  Staff working document on data spaces | Shaping Europe’s digital future (europa.eu)

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/868 af 30. maj 2022 om europæisk datastyring og om ændring af forordning (EU) 2018/1724 (forordning om datastyring) (EUT L 152 af 3.6.2022, s. 1).

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/da/ip_22_1113.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

(15)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/138 af 21. december 2022 om en liste over særlige typer datasæt af høj værdi og ordningerne for deres offentliggørelse og videreanvendelse (EUT L 19 af 20.1.2023, s. 43).

(16)  COM/2022/720 final EUR-Lex - 52022PC0720 - DA - EUR-Lex (europa.eu)

(17)  COM_2022_571_1_EN_ACT_part1_v7.pdf (europa.eu)

(18)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1926 af 31. maj 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU angående tilrådighedsstillelse af EU-dækkende multimodale rejseinformationstjenester (EUT L 272 af 21.10.2017, s. 1). Den delegerede forordning er ved at blive revideret for at udvide denne forpligtelse til at omfatte tidstro oplysninger (for alle transportformer), f.eks. realtidsoplysninger om aflysninger af et tog.

(19)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13133-Multimodal-digital-mobility-services.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for erhvervsbrugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57). Dette gælder f.eks. ændringer i vilkår og betingelser, dataadgang, hvordan rangordningen tilrettelægges, grundene til suspension eller ophør af brugen af en platform og årsagerne til at anvende prisparitetsklausuler.

(21)  DATES – European Tourism Data Space (tourismdataspace-csa.eu) og Home - Data Space for Tourism (DSFT) (modul.ac.at)

(22)  Staff working document on data spaces | Shaping Europe’s digital future (europa.eu)

(23)  I overensstemmelse med Declaration on European Digital Rights and Principles | Shaping Europe’s digital future (europa.eu)

(24)  Med henblik på at præcisere anvendelsen af GDPR på turismesektoren skal der udarbejdes fremtidige adfærdskodekser for privatlivets fred og databeskyttelse i overensstemmelse med artikel 40 i GDPR.

(25)  Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder (europa.eu)

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/2481 af 14. december 2022 om etablering af politikprogrammet for det digitale årti 2030 (EUT L 323 af 19.12.2022, s. 4).

(27)  F.eks. erfaringerne med, hvordan der kan opbygges specifikationer for det fælles dataområde for EU's grønne pagt udarbejdet af Det Fælles Forskningscenter: https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC126319, som i vid udstrækning også gælder for dataområdet for turisme.

(28)  Simpl: cloud-to-edge federations and data spaces made simple | Shaping Europe’s digital future (europa.eu).

(29)  COM/2022/31 final EUR-Lex — 52022DC0031 — DA — EUR-Lex (europa.eu)

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 692/2011 af 6. juli 2011 om europæiske statistikker om turisme og om ophævelse af Rådets direktiv 95/57/EF (EUT L 192 af 22.7.2011, s. 17).

(31)  Forordning (EF) nr. 223/2009 (som ændret), der fastlægger de nuværende retningslinjer for det europæiske statistiske system, er også ved at blive revideret og har til formål at forbedre integrationen af privatejede data.

(32)  Key European tourism stakeholders co-sign a Code of Conduct on data sharing in tourism - ETC Corporate - ETC Corporate (etc-corporate.org)

(33)  Meddelelse COM(2020) 103:En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa | Knowledge for policy (europa.eu)

(34)  Information for SMEs | European Digital Innovation Hubs Network (europa.eu)

(35)  Join us in building the European way of Digital Transformation for 300 million Europeans | Living in EU (living-in.eu)

(36)  Home | Intelligent Cities Challenge

(37)  Inforegio - The Urban Agenda for the EU (europa.eu)

(38)  Sustainable Tourism | EUI (urban-initiative.eu)

(39)  Den officielle portal for europæiske data | data.europa.eu

(40)  Technical Support Instrument 2022: »Support the tourism ecosystem: towards a more sustainable, resilient and digital tourism«

(41)  Instrumentet for teknisk støtte (TSI) (europa.eu)

(42)  Italien, Kroatien, Spanien, Slovenien, Portugal, Malta og Grækenland.

(43)  Pact for skills (europa.eu)

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/14

---

Meddelelse fra Den Europæiske Union i henhold til handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side

(2023/C 263/02)

Den Europæiske Union underretter herved Det Forenede Kongerige og Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde om følgende i forbindelse med handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (»handels- og samarbejdsaftalen«).

I.   MEDDELELSER I HENHOLD TIL HANDELS- OG SAMARBEJDSAFTALEN

1.   Delvis tilbagetrækning af en meddelelse i henhold til handels- og samarbejdsaftalens artikel 690, stk. 4

Den Europæiske Union trækker på vegne af Polen delvis Polens meddelelse vedrørende den tidligere artikel LAW.SURR.83, stk. 2, nu artikel 603, stk. 2, i handels- og samarbejdsaftalen, om at Polen ikke vil overgive sine statsborgere (1), tilbage.

Polen stiller følgende betingelser for overgivelse af sine statsborgere:

Fra den 3. august 2023 kan en polsk statsborger overgives til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på grundlag af en arrestordre, jf. handels- og samarbejdsaftalen, forudsat at den handling, der er omhandlet i arrestordren, blev begået uden for Republikken Polens område og uden for et polsk skib eller luftfartøj, og at denne handling udgjorde en strafbar handling i henhold til gældende lovgivning i Republikken Polen eller ville have udgjort en strafbar handling i henhold til gældende lovgivning i Republikken Polen, hvis den var blevet begået på Republikken Polens område, både på det tidspunkt, hvor den blev begået, og på tidspunktet for udstedelsen af arrestordren.

Overgivelse af en polsk statsborger vil ikke blive godkendt, hvis arrestordren er blevet udstedt mod en person, der mistænkes for at have begået en lovovertrædelse af politiske årsager, men uden magtanvendelse, eller hvis fuldbyrdelsen af arrestordren ville krænke personers og borgeres rettigheder og frihedsrettigheder.

---

(1)  ST 6076/1/21 REV 1.

---

Europa-Kommissionen

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/15

---

Euroens vekselkurs (1)

25. juli 2023

(2023/C 263/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1051 |
| JPY | japanske yen | 156,18 |
| DKK | danske kroner | 7,4515 |
| GBP | pund sterling | 0,86148 |
| SEK | svenske kroner | 11,4950 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9598 |
| ISK | islandske kroner | 145,70 |
| NOK | norske kroner | 11,1605 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,047 |
| HUF | ungarske forint | 378,33 |
| PLN | polske zloty | 4,4263 |
| RON | rumænske leu | 4,9223 |
| TRY | tyrkiske lira | 29,7848 |
| AUD | australske dollar | 1,6328 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4562 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6336 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7785 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4677 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 409,63 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,4256 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8915 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 607,03 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0420 |
| PHP | filippinske pesos | 60,271 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 38,115 |
| BRL | brasilianske real | 5,2178 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,5746 |
| INR | indiske rupee | 90,4445 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1051

JPY

japanske yen

156,18

DKK

danske kroner

7,4515

GBP

pund sterling

0,86148

SEK

svenske kroner

11,4950

CHF

schweiziske franc

0,9598

ISK

islandske kroner

145,70

NOK

norske kroner

11,1605

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,047

HUF

ungarske forint

378,33

PLN

polske zloty

4,4263

RON

rumænske leu

4,9223

TRY

tyrkiske lira

29,7848

AUD

australske dollar

1,6328

CAD

canadiske dollar

1,4562

HKD

hongkongske dollar

8,6336

NZD

newzealandske dollar

1,7785

SGD

singaporeanske dollar

1,4677

KRW

sydkoreanske won

1 409,63

ZAR

sydafrikanske rand

19,4256

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8915

IDR

indonesiske rupiah

16 607,03

MYR

malaysiske ringgit

5,0420

PHP

filippinske pesos

60,271

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

38,115

BRL

brasilianske real

5,2178

MXN

mexicanske pesos

18,5746

INR

indiske rupee

90,4445

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/16

---

AFGØRELSE VEDTAGET AF UNIONENS HØJTSTÅENDE REPRÆSENTANT FOR UDENRIGSANLIGGENDER OG SIKKERHEDSPOLITIK

af 19. juni 2023

om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

(2023/C 263/04)

UNIONENS HØJTSTÅENDE REPRÆSENTANT FOR UDENRIGSANLIGGENDER OG SIKKERHEDSPOLITIK HAR –

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (1) (herefter »Rådets afgørelse 2010/427/EU«), særlig artikel 10, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (»EU-Udenrigstjenesten«) bør som et uafhængigt fungerende EU-organ have sikkerhedsbestemmelser som anført i artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse 2010/427/EU. |
| --- | --- |

(1)

Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (»EU-Udenrigstjenesten«) bør som et uafhængigt fungerende EU-organ have sikkerhedsbestemmelser som anført i artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse 2010/427/EU.

| (2) | Den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant« eller »HR«) skal fastsætte sikkerhedsbestemmelser for EU-Udenrigstjenesten, der omfatter alle sikkerhedsaspekter vedrørende EU-Udenrigstjenestens drift, således at den effektivt kan styre risici for sit personale, sine fysiske aktiver, informationer og besøgende og opfylde sin pligt til at udvise rettidig omhu (»diligenspligt«) i denne henseende. |
| --- | --- |

(2)

Den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant« eller »HR«) skal fastsætte sikkerhedsbestemmelser for EU-Udenrigstjenesten, der omfatter alle sikkerhedsaspekter vedrørende EU-Udenrigstjenestens drift, således at den effektivt kan styre risici for sit personale, sine fysiske aktiver, informationer og besøgende og opfylde sin pligt til at udvise rettidig omhu (»diligenspligt«) i denne henseende.

| (3) | Navnlig bør personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, dens fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, samt besøgende sikres et beskyttelsesniveau, der ligger på linje med bedste praksis i Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og om relevant internationale organisationer. |
| --- | --- |

(3)

Navnlig bør personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, dens fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, samt besøgende sikres et beskyttelsesniveau, der ligger på linje med bedste praksis i Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og om relevant internationale organisationer.

| (4) | Sikkerhedsbestemmelserne for EU-Udenrigstjenesten bør bidrage til at opnå en mere sammenhængende generel EU-ramme for beskyttelse af EU’s klassificerede informationer (»EUCI«) og bør bygge på og være i størst mulig overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for Rådet for den Europæiske Union (»Rådet«) og sikkerhedsbestemmelserne for Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Sikkerhedsbestemmelserne for EU-Udenrigstjenesten bør bidrage til at opnå en mere sammenhængende generel EU-ramme for beskyttelse af EU’s klassificerede informationer (»EUCI«) og bør bygge på og være i størst mulig overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for Rådet for den Europæiske Union (»Rådet«) og sikkerhedsbestemmelserne for Europa-Kommissionen.

| (5) | EU-Udenrigstjenesten, Rådet og Kommissionen er fast besluttet på at anvende ækvivalente sikkerhedsstandarder for beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

(5)

EU-Udenrigstjenesten, Rådet og Kommissionen er fast besluttet på at anvende ækvivalente sikkerhedsstandarder for beskyttelse af EUCI.

| (6) | Denne afgørelse berører ikke artikel 15 og 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og retsakter til gennemførelse heraf. |
| --- | --- |

(6)

Denne afgørelse berører ikke artikel 15 og 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og retsakter til gennemførelse heraf.

| (7) | Det er nødvendigt at tilrettelægge sikkerheden i EU-Udenrigstjenesten og fordelingen af sikkerhedsopgaver inden for EU-Udenrigstjenestens strukturer. |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt at tilrettelægge sikkerheden i EU-Udenrigstjenesten og fordelingen af sikkerhedsopgaver inden for EU-Udenrigstjenestens strukturer.

| (8) | Den højtstående repræsentant bør trække på relevant ekspertise i medlemsstaterne, i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen efter behov. |
| --- | --- |

(8)

Den højtstående repræsentant bør trække på relevant ekspertise i medlemsstaterne, i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen efter behov.

| (9) | Den højtstående repræsentant bør træffe alle passende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af disse bestemmelser med støtte fra medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Den højtstående repræsentant bør træffe alle passende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af disse bestemmelser med støtte fra medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen.

| (10) | Selv om Generalsekretæren for EU-Udenrigstjenesten er EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, er det hensigtsmæssigt at revidere EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser, navnlig for at tage hensyn til oprettelsen af kriseberedskabscentret og med henblik herpå at ophæve og erstatte afgørelse ADMIN (2017) 10 vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. september 2017 (2). |
| --- | --- |

(10)

Selv om Generalsekretæren for EU-Udenrigstjenesten er EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, er det hensigtsmæssigt at revidere EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser, navnlig for at tage hensyn til oprettelsen af kriseberedskabscentret og med henblik herpå at ophæve og erstatte afgørelse ADMIN (2017) 10 vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. september 2017 (2).

| (11) | I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i afgørelse ADMIN (2017) 10 vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. september 2017 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil er EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg blevet hørt om de påtænkte ændringer af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser – |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i afgørelse ADMIN (2017) 10 vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. september 2017 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil er EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg blevet hørt om de påtænkte ændringer af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser –

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

I denne afgørelse fastsættes sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (»EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser«).

I henhold til artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse 2010/427/EU, finder denne afgørelse anvendelse på hele EU-Udenrigstjenestens personale og alle Unionens delegationer uanset deres administrative status eller oprindelse, og den udgør den generelle lovgivningsmæssige ramme for effektiv styring af de risici, som personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, jf. artikel 2, EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, fysiske aktiver, informationer og besøgende udsættes for.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

| a) | »personale i EU-Udenrigstjenesten«: tjenestemænd i EU-Udenrigstjenesten og øvrige ansatte i Den Europæiske Union, herunder midlertidigt ansatte i medlemsstaternes diplomatiske tjenester, og udstationerede nationale eksperter, jf. definitionen i henholdsvis artikel 6, stk. 2 og 3, i Rådets afgørelse 2010/427/EU |
| --- | --- |

a)

»personale i EU-Udenrigstjenesten«: tjenestemænd i EU-Udenrigstjenesten og øvrige ansatte i Den Europæiske Union, herunder midlertidigt ansatte i medlemsstaternes diplomatiske tjenester, og udstationerede nationale eksperter, jf. definitionen i henholdsvis artikel 6, stk. 2 og 3, i Rådets afgørelse 2010/427/EU

| b) | »personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar« : EU-Udenrigstjenestens personale i hovedkontoret og i EU-delegationer samt alt andet personale i EU-delegationer, uanset deres administrative status eller oprindelse, samt, for så vidt angår denne afgørelse, den højtstående repræsentant og alt efter omstændighederne andet personale fra EU-Udenrigstjenestens hovedkontor |
| --- | --- |

b)

»personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar« : EU-Udenrigstjenestens personale i hovedkontoret og i EU-delegationer samt alt andet personale i EU-delegationer, uanset deres administrative status eller oprindelse, samt, for så vidt angår denne afgørelse, den højtstående repræsentant og alt efter omstændighederne andet personale fra EU-Udenrigstjenestens hovedkontor

| c) | »berettigede pårørende«: familiemedlemmer til personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar i EU-delegationer, som udgør en del af deres respektive husstand, jf. underretning til udenrigsministeriet i modtagerstaten, og som reelt er bosiddende med vedkommende på tjenestestedet på tidspunktet for evakueringen fra landet |
| --- | --- |

c)

»berettigede pårørende«: familiemedlemmer til personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar i EU-delegationer, som udgør en del af deres respektive husstand, jf. underretning til udenrigsministeriet i modtagerstaten, og som reelt er bosiddende med vedkommende på tjenestestedet på tidspunktet for evakueringen fra landet

| d) | »EU-Udenrigstjenestens lokaliteter«: alle EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, herunder bygninger, kontorer, lokaler og andre områder samt områder, der rummer kommunikations- og informationssystemer (herunder systemer til håndtering af EUCI), hvor EU-Udenrigstjenesten permanent eller midlertidigt gennemfører aktiviteter |
| --- | --- |

d)

»EU-Udenrigstjenestens lokaliteter«: alle EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, herunder bygninger, kontorer, lokaler og andre områder samt områder, der rummer kommunikations- og informationssystemer (herunder systemer til håndtering af EUCI), hvor EU-Udenrigstjenesten permanent eller midlertidigt gennemfører aktiviteter

| e) | »EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser«: personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, pårørende, fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, informationer og besøgende |
| --- | --- |

e)

»EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser«: personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, pårørende, fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, informationer og besøgende

| f) | »EUCI«: informationer eller materiale, der er mærket med en EU-klassifikationsgrad, og hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad |
| --- | --- |

f)

»EUCI«: informationer eller materiale, der er mærket med en EU-klassifikationsgrad, og hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad

| g) | »EU-delegation«: delegationer til tredjelande og internationale organisationer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i Rådets afgørelse 2010/427/EU og EU-kontorer og i henhold til artikel 5 i Rådets afgørelse 2010/427/EU. |
| --- | --- |

g)

»EU-delegation«: delegationer til tredjelande og internationale organisationer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i Rådets afgørelse 2010/427/EU og EU-kontorer og i henhold til artikel 5 i Rådets afgørelse 2010/427/EU.

Øvrige definitioner med henblik på denne afgørelse er fastsat i de relevante bilag og tillæg A.

Artikel 3

Diligenspligt

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser har som mål at opfylde EU-Udenrigstjenestens diligenspligt og ansvar i den henseende.

2.   EU-Udenrigstjenestens diligenspligt omfatter diligens med hensyn til at iværksætte alle rimelige tiltag til gennemførelse af sikkerhedsforanstaltninger for at forhindre den skadeforvoldelse på EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser, der med rimelighed kan forudses.

Pligten omfatter diverse sikkerhedskomponenter, herunder som følge af nødsituationer eller kriser, uanset karakter.

3.   På baggrund af den diligenspligt, der påhviler medlemsstaterne, EU’s institutioner eller organer og øvrige parter med personale i EU-delegationer og/eller i EU-delegationslokaliteter, og EU-Udenrigstjenestens diligenspligt i forhold til EU-delegationer, der har til huse i ovennævnte øvrige parters lokaliteter, skal EU-Udenrigstjenesten indgå administrative ordninger med hver enkelt af ovenstående enheder med henblik på at afklare de respektive roller og ansvarsområder, opgaver og samarbejdsordninger.

Artikel 4

Fysisk sikkerhed og infrastruktursikkerhed

1.   EU-Udenrigstjenesten iværksætter alle relevante fysiske sikkerhedsforanstaltninger (det være sig af permanent eller midlertidig karakter), herunder adgangskontrolordninger, for alle EU-Udenrigstjenestens lokaliteter med henblik på at beskytte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser. Der skal tages højde for disse foranstaltninger ved udformningen og planlægningen af nye lokaliteter eller inden leje af eksisterende lokaliteter.

2.   Personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar og de pårørende kan af sikkerhedsmæssige grunde og i en specifik periode samt i specifikke områder pålægges særlige forpligtelser eller restriktioner.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til den vurderede risiko.

Artikel 5

Alarmniveauer og krisestyring

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed som defineret i artikel 13, stk. 1, afsnit 1, er ansvarlig for at fastlægge alarmniveauer og iværksætte passende alarmniveauforanstaltninger i forventning om eller som reaktion på trusler og hændelser, der påvirker EU-Udenrigstjenestens sikkerhed.

2.   De alarmniveauforanstaltninger, der er nævnt i stk. 1, skal være i overensstemmelse med sikkerhedstrusselsniveauet. Alarmniveauerne fastlægges i nært samarbejde med de kompetente tjenestegrene i andre EU-institutioner, -organer og -agenturer og med den eller de medlemsstater, hvor EU-udenrigstjenestens lokaler er beliggende.

3.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed er kontaktpunktet, når det gælder alarmniveauer og reaktion på en krise. Vedkommende kan videredelegere de relaterede opgaver til henholdsvis generaldirektøren for ressourceforvaltning, jf. artikel 4, stk. 3, litra a), andet led, i Rådets afgørelse 2010/427/EU, for EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og til direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) for EU-delegationer.

Artikel 6

Beskyttelse af klassificerede informationer

1.   Beskyttelsen af EUCI skal underlægges de krav, der er fastsat i denne afgørelse, og især i bilag A. Den, der er i besiddelse af enhver form for EUCI, bærer ansvaret for at beskytte de pågældende informationer i henhold hertil.

2.   EU-Udenrigstjenesten sikrer, at kun personer, der opfylder betingelserne som fastsat i artikel 5 i bilag A, får adgang til klassificerede informationer.

3.   De betingelser, hvorunder lokalt ansatte kan få adgang til EUCI, fastsættes også af den højtstående repræsentant, jf. bestemmelserne om beskyttelse af EUCI i bilag A til denne afgørelse.

4.   EU-Udenrigstjenesten sikrer forvaltningen af sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenter.

5.   Hvis medlemsstaterne bringer klassificerede informationer med en national klassifikationsmærkning ind i EU-Udenrigstjenestens strukturer eller net, beskytter EU-Udenrigstjenesten disse informationer i overensstemmelse med de krav, der gælder for EUCI af en tilsvarende grad, jf. den sammenlignende oversigt over sikkerhedsklassifikationer i tillæg B til denne afgørelse.

6.   Områder i EU-Udenrigstjenesten, hvor informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere eller tilsvarende, opbevares, afgrænses som sikrede områder i overensstemmelse med bilag A II til denne afgørelse og godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

7.   Procedurer for udøvelse af den højtstående repræsentants ansvar inden for rammerne af de aftaler eller administrative ordninger, der findes for udvekslingen af EUCI med tredjelande eller internationale organisationer, er beskrevet i bilag A og A VI til denne afgørelse.

8.   Generalsekretæren fastlægger, på hvilke betingelser EU-Udenrigstjenesten må udveksle EUCI i dets besiddelse med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer. Der vil blive fastlagt passende rammer herfor, herunder ved at indgå interinstitutionelle aftaler eller om nødvendigt andre ordninger med henblik herpå.

9.   Sådanne rammer skal sikre, at EUCI sikkerhedsbeskyttes i overensstemmelse med deres klassifikationsgrad og efter grundprincipper og minimumsstandarder, som svarer til dem, der er fastlagt i denne afgørelse.

Artikel 7

Sikkerhedsrelaterede hændelser, nødsituationer og kriserespons

1.   For at sikre en rettidig og effektiv reaktion på sikkerhedsrelaterede hændelser udarbejder EU-Udenrigstjenesten et system til indberetning af sådanne hændelser og nødsituationer, som skal fungere i døgndrift alle ugens dage og omfatte enhver form for sikkerhedsrelaterede hændelser eller trusler mod EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser (f.eks. ulykker, konflikter, ondsindede handlinger, kriminelle handlinger, kidnapnings- og gidselsituationer, lægelige nødsituationer, hændelser med kommunikations- og informationssystemer, cyberangreb osv.).

2.   Der etableres nødsituationsforbindelseskanaler mellem EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, EU-delegationerne, Rådet, Kommissionen, EU’s særlige repræsentanter og medlemsstaterne for at støtte dem i at sikre en reaktion på kriser, sikkerhedsrelaterede hændelser, der involverer personale, og konsekvenserne deraf, herunder beredskabsplaner.

3.   Denne reaktion på sikkerhedsrelaterede hændelser/kriser skal bl.a. omfatte:

| — | procedurer for effektiv støtte i forbindelse med beslutningsprocessen vedrørende trusler, sikkerhedshændelser og nødsituationer, der involverer personale, herunder beslutninger vedrørende tilbagetrækning eller afbrydelse af en tjenesterejse, og |
| --- | --- |

—

procedurer for effektiv støtte i forbindelse med beslutningsprocessen vedrørende trusler, sikkerhedshændelser og nødsituationer, der involverer personale, herunder beslutninger vedrørende tilbagetrækning eller afbrydelse af en tjenesterejse, og

| — | en politik og procedurer for redning af personale – f.eks. i tilfælde af forsvundne medarbejdere eller kidnapnings- og gidselsituationer – under hensyntagen til medlemsstaternes, EU-institutionernes og EU-Udenrigstjenestens særlige ansvar desangående. Behovet for specifikke kompetencer vedrørende forvaltning af disse aktiviteter i denne sammenhæng skal overvejes under hensyntagen til de ressourcer, som medlemsstaterne kan tilvejebringe. |
| --- | --- |

—

en politik og procedurer for redning af personale – f.eks. i tilfælde af forsvundne medarbejdere eller kidnapnings- og gidselsituationer – under hensyntagen til medlemsstaternes, EU-institutionernes og EU-Udenrigstjenestens særlige ansvar desangående. Behovet for specifikke kompetencer vedrørende forvaltning af disse aktiviteter i denne sammenhæng skal overvejes under hensyntagen til de ressourcer, som medlemsstaterne kan tilvejebringe.

4.   EU-Udenrigstjenesten indfører relevante procedurer til indberetning af sikkerhedsrelaterede hændelser i EU-delegationer. Medlemsstaterne, Kommissionen, eventuelle andre relevante myndigheder samt de relevante sikkerhedsudvalg informeres.

5.   Processerne for hændelser, nødsituationer og kriserespons bør trænes og revideres regelmæssigt.

Artikel 8

Kommunikations- og informationssystemernes sikkerhed

1.   EU-Udenrigstjenesten skal beskytte informationer, der håndteres i kommunikations- og informationssystemer (»CIS’er«) som defineret i tillæg A i denne afgørelse, mod trusler mod fortrolighed, integritet, tilgængelighed, autenticitet og uafviselighed.

2.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender bestemmelser, sikkerhedsretningslinjer og et sikkerhedsprogram til beskyttelse af alle CIS’er, der ejes eller drives af EU-Udenrigstjenesten.

3.   Bestemmelserne, politikken og programmet skal være i overensstemmelse med – og gennemførelsen deraf koordineres nøje med – Rådets og Kommissionens tilsvarende bestemmelser/politik/program og alt efter omstændighederne med de sikkerhedspolitikker, medlemsstaterne gør brug af.

4.   Alle kommunikations- og informationssystemer, der håndterer klassificerede informationer, skal undergå en godkendelsesproces. EU-Udenrigstjenesten anvender en ordning for sikkerhedsgodkendelse i samråd med Generalsekretariatet for Rådet og Europa-Kommissionen.

5.   Hvis beskyttelsen af EUCI, der håndteres af EU-Udenrigstjenesten, sker ved hjælp af kryptoprodukter, skal sådanne produkter være godkendt af EU-Udenrigstjenestens kryptogodkendelsesmyndighed på anbefaling fra Rådets Sikkerhedsudvalg.

6.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed etablerer efter behov følgende informationssikringsfunktioner:

| a) | Informationssikringsmyndigheden (IAA) |
| --- | --- |

a)

Informationssikringsmyndigheden (IAA)

| b) | en Tempestmyndighed (TA) |
| --- | --- |

b)

en Tempestmyndighed (TA)

| c) | en Kryptogodkendelsesmyndighed (CAA) |
| --- | --- |

c)

en Kryptogodkendelsesmyndighed (CAA)

| d) | en kryptodistributionsmyndighed (CDA). |
| --- | --- |

d)

en kryptodistributionsmyndighed (CDA).

7.   For hvert system fastsætter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed følgende funktioner:

| a) | en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA) |
| --- | --- |

a)

en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA)

| b) | Den operative informationssikringsmyndighed (IAOA). |
| --- | --- |

b)

Den operative informationssikringsmyndighed (IAOA).

8.   Bestemmelser om gennemførelse af denne artikel med hensyn til beskyttelse af EUCI findes i bilag A og A IV.

Artikel 9

Brud på sikkerheden og kompromittering af klassificerede informationer

1.   Der er tale om brud på sikkerheden, når der handles, eller der undlades at handle, og dette er i strid med sikkerhedsbestemmelserne i denne afgørelse og/eller sikkerhedspolitikkerne eller -retningslinjerne om alle nødvendige foranstaltninger til gennemførelse deraf som vedtaget i henhold til artikel 21, stk. 1.

2.   Der er tale om kompromittering af klassificerede informationer, når de helt eller delvist er blevet videregivet til uautoriserede personer eller enheder.

3.   Ethvert brud eller formodet brud på sikkerheden og enhver kompromittering eller formodet kompromittering af klassificerede informationer indberettes straks til direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, der vil træffe passende foranstaltninger, jf. artikel 11 i bilag A.

4.   Enhver, der er ansvarlig for et brud på sikkerhedsbestemmelserne som fastlagt i denne afgørelse eller for kompromittering af klassificerede informationer, kan gøres til genstand for disciplinære foranstaltninger og/eller retsforfølges i overensstemmelse med gældende love, regler og bestemmelser, jf. artikel 11, stk. 3, i bilag A.

Artikel 10

Efterforskning af sikkerhedsrelaterede hændelser, brud og/eller kompromittering og afhjælpende foranstaltninger

1.   Uden at dette berører artikel 86 og bilag IX i tjenestemandsvedtægten (3), kan direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed iværksætte og foretage sikkerhedsundersøgelser:

| a) | i tilfælde af potentiel lækage, fejlhåndtering eller kompromittering af EUCI eller Euratoms klassificerede informationer eller følsomme ikkeklassificerede oplysninger |
| --- | --- |

a)

i tilfælde af potentiel lækage, fejlhåndtering eller kompromittering af EUCI eller Euratoms klassificerede informationer eller følsomme ikkeklassificerede oplysninger

| b) | for at modvirke fjendtlige efterretningstjenestesangreb mod EU-Udenrigstjenesten og dens personale |
| --- | --- |

b)

for at modvirke fjendtlige efterretningstjenestesangreb mod EU-Udenrigstjenesten og dens personale

| c) | for at modvirke terroranslag mod EU-Udenrigstjenesten og dens personale |
| --- | --- |

c)

for at modvirke terroranslag mod EU-Udenrigstjenesten og dens personale

| d) | i tilfælde af cyberhændelser |
| --- | --- |

d)

i tilfælde af cyberhændelser

| e) | i tilfælde af andre hændelser, der påvirker eller kan påvirke den almene sikkerhed i EU-Udenrigstjenesten, herunder formodede strafbare forhold. |
| --- | --- |

e)

i tilfælde af andre hændelser, der påvirker eller kan påvirke den almene sikkerhed i EU-Udenrigstjenesten, herunder formodede strafbare forhold.

2.   Som følge af undersøgelser gennemfører EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed bistået af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, af direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) og af eksperter fra medlemsstaterne og/eller fra andre EU-institutioner, alt efter omstændighederne, de nødvendige korrigerende foranstaltninger, når det er hensigtsmæssigt.

Det er alene personale, der er godkendt på grundlag af en personlig bemyndigelse fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, som henset til deres aktuelle opgaver kan få beføjelse til at gennemføre og koordinere sikkerhedsundersøgelser i EU-Udenrigstjenesten.

3.   Undersøgelsespersonalet skal have adgang til samtlige informationer, der er nødvendige til udførelse af sådanne undersøgelser, og skal i den sammenhæng støttes fuldt ud af alle EU-Udenrigstjenestens tjenester og personale.

Undersøgelsespersonalet kan iværksætte relevante tiltag for at sikre bevismaterialet på en måde, der står i et rimeligt forhold til den efterforskede sags alvor.

4.   Hvis der er tale om adgang til informationer vedrørende personoplysninger, herunder oplysninger i kommunikations- og informationssystemer, skal denne adgang behandles i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (4).

5.   Hvis det er nødvendigt at oprette en undersøgelsesdatabase, der indeholder personoplysninger, underrettes Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) som angivet i ovennævnte forordning.

Artikel 11

Sikkerhedsrisikostyring

1.   Med henblik på at fastslå EU-Udenrigstjenestens behov for sikkerhedsforanstaltninger udarbejder direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed samt direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) i tæt samarbejde med Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed og, hvis det er relevant, med Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet en omfattende metode til vurdering af sikkerhedsrisikoen, og holder den ajourført.

2.   Risici for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser forvaltes som en proces. Denne proces sigter mod at bestemme kendte sikkerhedsrisici, definere sikkerhedsforanstaltninger for at afhjælpe sådanne risici til et acceptabelt niveau og anvende foranstaltninger i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Effektiviteten af sådanne foranstaltninger samt risikoniveauet vurderes løbende.

3.   De roller, ansvarsområder og opgaver, der er fastsat i denne afgørelse, berører ikke det ansvar, der påhviler hver enkelt medarbejder under EU-Udenrigstjenestens ansvar; især skal EU-medarbejdere, der er på tjenesterejse i tredjelande, udvise almindelig sund fornuft og god dømmekraft med hensyn til deres egen sikkerhed samt leve op til alle gældende sikkerhedsbestemmelser, forordninger, procedurer og instruktioner.

4.   For at forebygge og begrænse sikkerhedsrisici kan bemyndiget personale udføre baggrundskontrol af personer, som er omfattet af denne afgørelse, for at fastslå, hvorvidt det at give sådanne personer adgang til EU-Udenrigstjenestens lokaliteter eller informationer udgør en sikkerhedstrussel. Med henblik herpå og i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 kan det berørte bemyndigede personale: a) anvende en hvilken som helst kilde til oplysninger, som er til rådighed for EU-Udenrigstjenesten, idet der tages hensyn til den pågældende kildes pålidelighed; b) tilgå enkeltpersoners personalemapper eller personoplysninger, som EU-Udenrigstjenesten opbevarer om sine ansatte eller personer, den påtænker at ansætte, eller kontrahenters personale, når det er behørigt begrundet.

5.   EU-Udenrigstjenesten træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at dens sikkerhedsinteresser beskyttes, og for at forhindre med rimelighed forudseelige skader herpå.

6.   Sikkerhedsforanstaltningerne i EU-Udenrigstjenesten til beskyttelse af klassificerede informationer i hele deres levetid skal stå i et rimeligt forhold til især sikkerhedsklassificeringen, formen og omfanget af informationerne eller materialet, placeringen og konstruktionen af faciliteter, der indeholder klassificerede informationer, og den pågældende trussel, herunder den lokalt vurderede trussel, om ondsindede og/eller kriminelle aktiviteter, herunder spionage, sabotage og terrorisme.

Artikel 12

Sikkerhedsbevidsthed og -uddannelse

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sikrer, at der udarbejdes relevante sikkerhedsbevidstheds- og sikkerhedsuddannelsesprogrammer af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. Personalet på hovedkontoret får den fornødne sikkerhedsbevidsthedsorientering og -sikkerhedsuddannelse, som skal varetages af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. Personalet i EU-delegationer og, hvis det er relevant, deres berettigede pårørende vil få den fornødne sikkerhedsbevidsthedsorientering og -sikkerhedsuddannelse, der svarer til risiciene dér, hvor de arbejder eller bor, og som skal varetages af sikkerhedsforvaltningen i samarbejde med direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC).

2.   Inden de får adgang til EUCI og med jævne mellemrum derefter, skal medarbejdere gøres bekendt med og erkende deres pligter med hensyn til at beskytte EUCI som angivet i bestemmelserne i henhold til artikel 6.

Artikel 13

Tilrettelæggelse af sikkerheden i EU-Udenrigstjenesten

Afsnit 1.
     
  Almene bestemmelser

1.   Generalsekretæren er EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. I denne egenskab sørger generalsekretæren for, at:

| a) | sikkerhedsforanstaltningerne i nødvendigt omfang koordineres med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Europa-Kommissionen og, hvis det er relevant, med tredjelande eller internationale organisationer i alle sikkerhedsspørgsmål, der er relevante for EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, herunder med hensyn til arten af trusler mod sikkerheden for personale, fysiske aktiver og informationer og beskyttelsesforanstaltningerne over for disse trusler |
| --- | --- |

a)

sikkerhedsforanstaltningerne i nødvendigt omfang koordineres med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Europa-Kommissionen og, hvis det er relevant, med tredjelande eller internationale organisationer i alle sikkerhedsspørgsmål, der er relevante for EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, herunder med hensyn til arten af trusler mod sikkerheden for personale, fysiske aktiver og informationer og beskyttelsesforanstaltningerne over for disse trusler

| b) | der fra starten fuldt ud tages hensyn til sikkerhedsaspekterne i forbindelse med alle EU-Udenrigstjenestens aktiviteter |
| --- | --- |

b)

der fra starten fuldt ud tages hensyn til sikkerhedsaspekterne i forbindelse med alle EU-Udenrigstjenestens aktiviteter

| c) | der kun gives adgang til klassificerede informationer til personer, der opfylder betingelserne som fastsat i bilag A, artikel 5 |
| --- | --- |

c)

der kun gives adgang til klassificerede informationer til personer, der opfylder betingelserne som fastsat i bilag A, artikel 5

| d) | der træffes passende foranstaltninger for at forvalte sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenter |
| --- | --- |

d)

der træffes passende foranstaltninger for at forvalte sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenter

| e) | der etableres et registreringssystem med henblik på at sikre, at oplysninger, der er klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse i EU-Udenrigstjenesten, og når oplysningerne videregives til EU’s medlemsstater, til EU’s institutioner, organer eller agenturer eller til andre godkendte modtagere. Der føres et separat register over samtlige EUCI, som EU-Udenrigstjenesten videregiver til tredjelande og internationale organisationer, og over samtlige klassificerede informationer, der modtages fra tredjelande eller internationale organisationer |
| --- | --- |

e)

der etableres et registreringssystem med henblik på at sikre, at oplysninger, der er klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse i EU-Udenrigstjenesten, og når oplysningerne videregives til EU’s medlemsstater, til EU’s institutioner, organer eller agenturer eller til andre godkendte modtagere. Der føres et separat register over samtlige EUCI, som EU-Udenrigstjenesten videregiver til tredjelande og internationale organisationer, og over samtlige klassificerede informationer, der modtages fra tredjelande eller internationale organisationer

| f) | der foretages sikkerhedsinspektioner, jf. artikel 16 |
| --- | --- |

f)

der foretages sikkerhedsinspektioner, jf. artikel 16

| g) | der gennemføres undersøgelser af alle brud på eller mistanker om brud på sikkerheden, herunder kompromittering eller bortkomst af klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten er i besiddelse af eller har udarbejdet, og at de relevante sikkerhedsmyndigheder anmodes om at bistå i sådanne undersøgelser |
| --- | --- |

g)

der gennemføres undersøgelser af alle brud på eller mistanker om brud på sikkerheden, herunder kompromittering eller bortkomst af klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten er i besiddelse af eller har udarbejdet, og at de relevante sikkerhedsmyndigheder anmodes om at bistå i sådanne undersøgelser

| h) | der for at give et rettidigt og effektivt svar på sikkerhedshændelser fastlægges passende forvaltningsplaner og -mekanismer for hændelser og konsekvenser |
| --- | --- |

h)

der for at give et rettidigt og effektivt svar på sikkerhedshændelser fastlægges passende forvaltningsplaner og -mekanismer for hændelser og konsekvenser

| i) | der træffes relevante foranstaltninger, hvis en person ikke overholder denne afgørelse |
| --- | --- |

i)

der træffes relevante foranstaltninger, hvis en person ikke overholder denne afgørelse

| j) | der indføres relevante fysiske og organisatoriske foranstaltninger til beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser. |
| --- | --- |

j)

der indføres relevante fysiske og organisatoriske foranstaltninger til beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser.

I den forbindelse er det EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, der:

| — | fastsætter sikkerhedskategorien for EU-delegationerne efter samråd med Kommissionen |
| --- | --- |

—

fastsætter sikkerhedskategorien for EU-delegationerne efter samråd med Kommissionen

| — | fastsætter en krisereaktionsmekanisme og fastlægger dens opgaver og ansvarsområder |
| --- | --- |

—

fastsætter en krisereaktionsmekanisme og fastlægger dens opgaver og ansvarsområder

| — | efter samråd med HR beslutter, hvornår EU-delegationspersonale bør evakueres, hvis sikkerhedssituationen kræver det |
| --- | --- |

—

efter samråd med HR beslutter, hvornår EU-delegationspersonale bør evakueres, hvis sikkerhedssituationen kræver det

| — | beslutter, hvilke foranstaltninger der gælder for beskyttelse af berettigede pårørende, hvis dette er aktuelt, under hensyntagen til de ordninger med EU-institutioner, der henvises til i artikel 3, stk. 3 |
| --- | --- |

—

beslutter, hvilke foranstaltninger der gælder for beskyttelse af berettigede pårørende, hvis dette er aktuelt, under hensyntagen til de ordninger med EU-institutioner, der henvises til i artikel 3, stk. 3

| — | godkender kryptokommunikationspolitikken, navnlig programmet til installering af kryptoprodukter og mekanismer. |
| --- | --- |

—

godkender kryptokommunikationspolitikken, navnlig programmet til installering af kryptoprodukter og mekanismer.

2.   I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i Rådets afgørelse 2010/427/EU bistås EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i disse opgaver i fællesskab af:

| i) | generaldirektøren for ressourceforvaltning, der bistås af direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, |
| --- | --- |

i)

generaldirektøren for ressourceforvaltning, der bistås af direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed,

| ii) | direktøren for kriseberedskabscentret (CRC)
  og, hvis det er relevant, vicegeneralsekretæren for fred, sikkerhed og forsvar for at sikre sammenhæng med de sikkerhedsforanstaltninger, der skal træffes for FSFP-missioner og -operationer |
| --- | --- |

ii)

direktøren for kriseberedskabscentret (CRC)

og, hvis det er relevant, vicegeneralsekretæren for fred, sikkerhed og forsvar for at sikre sammenhæng med de sikkerhedsforanstaltninger, der skal træffes for FSFP-missioner og -operationer

3.   Generalsekretæren kan som EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og alt efter omstændighederne videredelegere sine opgaver.

4.   Hver afdelings- og divisionsleder er ansvarlig for at sikre gennemførelsen af disse regler og af sikkerhedsretningslinjer som omhandlet i artikel 21 i denne afgørelse og alle andre procedurer eller foranstaltninger, der har til formål at beskytte EUCI i vedkommendes afdeling eller division.

Hver afdelings- eller divisionsleder er ansvarlig som angivet ovenfor og udpeger medarbejdere til en afdelingssikkerhedskoordinatorfunktion. Antallet af medarbejdere med en sådan funktion skal stå i et rimeligt forhold til mængden af EUCI, der håndteres af den pågældende afdeling eller division.

Afdelingssikkerhedskoordinatorer skal alt efter omstændighederne bistå og støtte deres afdelings- eller divisionsleder med at udføre sikkerhedsrelaterede opgaver som f.eks.:

| a) | udarbejdelse af eventuelle yderligere sikkerhedskrav, der er relevante for de specifikke behov i afdelingen eller divisionen, i samråd med direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse af eventuelle yderligere sikkerhedskrav, der er relevante for de specifikke behov i afdelingen eller divisionen, i samråd med direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

| b) | supplering af de periodiske sikkerhedsorienteringer, som direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed udsender til afdelingens eller divisionens medarbejdere, med oplysninger om yderligere sikkerhedskrav, jf. litra a) |
| --- | --- |

b)

supplering af de periodiske sikkerhedsorienteringer, som direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed udsender til afdelingens eller divisionens medarbejdere, med oplysninger om yderligere sikkerhedskrav, jf. litra a)

| c) | sikring af, at »need-to-know«-princippet overholdes i deres afdeling eller division |
| --- | --- |

c)

sikring af, at »need-to-know«-princippet overholdes i deres afdeling eller division

| d) | vedligeholdelse af en opdateret liste over sikkerhedskoder og nøgler, hvis det er relevant |
| --- | --- |

d)

vedligeholdelse af en opdateret liste over sikkerhedskoder og nøgler, hvis det er relevant

| e) | hvis det er relevant, sikring af, at sikkerhedsbestemmelser og sikkerhedsforanstaltninger er ajourførte og effektive |
| --- | --- |

e)

hvis det er relevant, sikring af, at sikkerhedsbestemmelser og sikkerhedsforanstaltninger er ajourførte og effektive

| f) | indberetning af eventuelle brud på sikkerheden og/eller kompromittering af EUCI både til vedkommendes direktør og direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed |
| --- | --- |

f)

indberetning af eventuelle brud på sikkerheden og/eller kompromittering af EUCI både til vedkommendes direktør og direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

| g) | debriefing af medarbejdere, der fratræder EU-Udenrigstjenesten |
| --- | --- |

g)

debriefing af medarbejdere, der fratræder EU-Udenrigstjenesten

| h) | udarbejdelse af regelmæssige rapporter via organisationens hierarki om afdelingens eller divisionens sikkerhedsanliggender |
| --- | --- |

h)

udarbejdelse af regelmæssige rapporter via organisationens hierarki om afdelingens eller divisionens sikkerhedsanliggender

| i) | samarbejde om sikkerhedsspørgsmål med direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. |
| --- | --- |

i)

samarbejde om sikkerhedsspørgsmål med direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed.

Alle aktiviteter eller spørgsmål, som kan få indvirkning på sikkerheden, skal i god tid indrapporteres til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed.

Afsnit 2.
     
  Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

Afsnit 2.

Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

1.   Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed placeres administrativt under Generaldirektoratet for Ressourceforvaltning. Dets opgave er at:

| a) | opfylde EU-Udenrigstjenestens diligenspligt i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og være ansvarlig for alle sikkerhedsspørgsmål i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, herunder med hensyn til kommunikations- og informationssystemer (CIS) og informationssikkerhed for EU-delegationerne |
| --- | --- |

a)

opfylde EU-Udenrigstjenestens diligenspligt i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og være ansvarlig for alle sikkerhedsspørgsmål i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, herunder med hensyn til kommunikations- og informationssystemer (CIS) og informationssikkerhed for EU-delegationerne

| b) | forvalte, koordinere, overvåge og/eller gennemføre alle sikkerhedsforanstaltninger i alle lokaler i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor |
| --- | --- |

b)

forvalte, koordinere, overvåge og/eller gennemføre alle sikkerhedsforanstaltninger i alle lokaler i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor

| c) | sikre sammenhæng og overensstemmelse med denne afgørelse og med gennemførelsesbestemmelser for enhver aktivitet, som kan have en indvirkning på beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- |

c)

sikre sammenhæng og overensstemmelse med denne afgørelse og med gennemførelsesbestemmelser for enhver aktivitet, som kan have en indvirkning på beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| d) | støtte aktiviteterne i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsakkrediteringsmyndighed ved at foretage fysiske sikkerhedsvurderinger af det generelle sikkerhedsmiljø (GSE)/lokale sikkerhedsmiljø (LSE) ved kommunikations- og informationssystemer til håndtering af EUCI og af alle EU-Udenrigstjenestens lokaler, der skal godkendes til håndtering og opbevaring af EUCI. |
| --- | --- |

d)

støtte aktiviteterne i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsakkrediteringsmyndighed ved at foretage fysiske sikkerhedsvurderinger af det generelle sikkerhedsmiljø (GSE)/lokale sikkerhedsmiljø (LSE) ved kommunikations- og informationssystemer til håndtering af EUCI og af alle EU-Udenrigstjenestens lokaler, der skal godkendes til håndtering og opbevaring af EUCI.

Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed bistås af de relevante tjenester i medlemsstaterne i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets afgørelse 2010/427/EU.

2.   Direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed er ansvarlig for at:

| a) | sikre den overordnede beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed |
| --- | --- |

a)

sikre den overordnede beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

| b) | udarbejde, gennemgå og opdatere sikkerhedsbestemmelserne og koordinere sikkerhedsforanstaltninger med direktøren for kriseberedskabscentret (CRC), de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og efter omstændighederne de kompetente myndigheder i tredjelande og internationale organisationer, der har tilknytning til EU i kraft af sikkerhedsaftaler og/eller -ordninger |
| --- | --- |

b)

udarbejde, gennemgå og opdatere sikkerhedsbestemmelserne og koordinere sikkerhedsforanstaltninger med direktøren for kriseberedskabscentret (CRC), de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og efter omstændighederne de kompetente myndigheder i tredjelande og internationale organisationer, der har tilknytning til EU i kraft af sikkerhedsaftaler og/eller -ordninger

| c) | være den primære rådgiver for HR, EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og vicegeneralsekretæren for fred, sikkerhed og forsvar i alle spørgsmål vedrørende sikkerhed på hovedkontoret og vedrørende EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed |
| --- | --- |

c)

være den primære rådgiver for HR, EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og vicegeneralsekretæren for fred, sikkerhed og forsvar i alle spørgsmål vedrørende sikkerhed på hovedkontoret og vedrørende EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

| d) | forvalte sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenter |
| --- | --- |

d)

forvalte sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenter

| e) | varetage formandskabet for EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i sammensætningen nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA’er), jf. artikel 15, stk. 1, i denne afgørelse, efter instruks fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, og støtte dets arbejde |
| --- | --- |

e)

varetage formandskabet for EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i sammensætningen nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA’er), jf. artikel 15, stk. 1, i denne afgørelse, efter instruks fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, og støtte dets arbejde

| f) | samarbejde med andre parter eller myndigheder end de i litra b) ovenfor omtalte sikkerhedsanliggender inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed |
| --- | --- |

f)

samarbejde med andre parter eller myndigheder end de i litra b) ovenfor omtalte sikkerhedsanliggender inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

| g) | prioritere og fremsætte forslag til styring af budgettet for sikkerhed på hovedkontoret og i EU-delegationer, sidstnævnte i samarbejde med direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) |
| --- | --- |

g)

prioritere og fremsætte forslag til styring af budgettet for sikkerhed på hovedkontoret og i EU-delegationer, sidstnævnte i samarbejde med direktøren for kriseberedskabscentret (CRC)

| h) | sikre, at brud på sikkerheden og kompromitteringer, jf. artikel 9 i denne afgørelse, registreres, og at der om nødvendigt iværksættes og foretages undersøgelser |
| --- | --- |

h)

sikre, at brud på sikkerheden og kompromitteringer, jf. artikel 9 i denne afgørelse, registreres, og at der om nødvendigt iværksættes og foretages undersøgelser

| i) | mødes regelmæssigt og, når det måtte anses for nødvendigt, for at drøfte områder af fælles interesse med sikkerhedsdirektøren for Generalsekretariatet for Rådet og direktøren for Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed. |
| --- | --- |

i)

mødes regelmæssigt og, når det måtte anses for nødvendigt, for at drøfte områder af fælles interesse med sikkerhedsdirektøren for Generalsekretariatet for Rådet og direktøren for Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed.

3.   Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed etablerer kontakt til og opretholder tæt samarbejde inden for sit ansvarsområde med:

| — | de nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA'er) og/eller de andre kompetente sikkerhedsmyndigheder i medlemsstaterne for at få hjælp til at tilvejebringe de nødvendige informationer for at kunne vurdere de farer og trusler, som EU-Udenrigstjenesten, dens medarbejdere, dens aktiviteter, dens aktiver og ressourcer og dens klassificerede informationer måtte stå over for på den sædvanlige forretningsadresse |
| --- | --- |

—

de nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA'er) og/eller de andre kompetente sikkerhedsmyndigheder i medlemsstaterne for at få hjælp til at tilvejebringe de nødvendige informationer for at kunne vurdere de farer og trusler, som EU-Udenrigstjenesten, dens medarbejdere, dens aktiviteter, dens aktiver og ressourcer og dens klassificerede informationer måtte stå over for på den sædvanlige forretningsadresse

| — | de kompetente sikkerhedsmyndigheder i de tredjelande, med hvilke EU har indgået en informationssikkerhedsaftale, eller på hvis område Unionen deployerer en FSFP-mission eller -operation Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed samt alt efter omstændighederne sikkerhedsafdelingerne i EU's andre institutioner, organer og agenturer |
| --- | --- |

—

de kompetente sikkerhedsmyndigheder i de tredjelande, med hvilke EU har indgået en informationssikkerhedsaftale, eller på hvis område Unionen deployerer en FSFP-mission eller -operation Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed samt alt efter omstændighederne sikkerhedsafdelingerne i EU's andre institutioner, organer og agenturer

| — | sikkerhedsafdelingen i internationale organisationer, med hvilke EU har indgået en informationssikkerhedsaftale, og |
| --- | --- |

—

sikkerhedsafdelingen i internationale organisationer, med hvilke EU har indgået en informationssikkerhedsaftale, og

| — | medlemsstaternes NSA'er vedrørende alle sager i forbindelse med beskyttelse af EUCI, herunder personelsikkerhedsgodkendelser (PSC'er). |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes NSA'er vedrørende alle sager i forbindelse med beskyttelse af EUCI, herunder personelsikkerhedsgodkendelser (PSC'er).

Afsnit 3.
     
  Direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC)

Afsnit 3.

Direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC)

1.   Direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) skal:

| a) | opfylde EU-Udenrigstjenestens diligenspligt i EU-delegationerne |
| --- | --- |

a)

opfylde EU-Udenrigstjenestens diligenspligt i EU-delegationerne

| b) | sikre sikkerheden for personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar i EU-delegationerne på daglig basis, foreslå foranstaltninger, der skal vedtages i tilfælde af kriser, for at sikre EU-delegationernes kontinuitet og gennemføre evakueringsprocedurerne i tæt samarbejde med koordinationsafdelingen i Generaldirektoratet for Ressourceforvaltning |
| --- | --- |

b)

sikre sikkerheden for personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar i EU-delegationerne på daglig basis, foreslå foranstaltninger, der skal vedtages i tilfælde af kriser, for at sikre EU-delegationernes kontinuitet og gennemføre evakueringsprocedurerne i tæt samarbejde med koordinationsafdelingen i Generaldirektoratet for Ressourceforvaltning

| c) | forvalte, koordinere, overvåge og/eller gennemføre alle sikkerhedsforanstaltninger i EU-Udenrigstjenestens lokaliteter i EU-delegationerne |
| --- | --- |

c)

forvalte, koordinere, overvåge og/eller gennemføre alle sikkerhedsforanstaltninger i EU-Udenrigstjenestens lokaliteter i EU-delegationerne

| d) | sikre sammenhæng og overensstemmelse med denne afgørelse og med gennemførelsesbestemmelser for enhver af EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, som kan have en indvirkning på EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser inden for ansvarsområdet for kriseberedskabscentret |
| --- | --- |

d)

sikre sammenhæng og overensstemmelse med denne afgørelse og med gennemførelsesbestemmelser for enhver af EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, som kan have en indvirkning på EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser inden for ansvarsområdet for kriseberedskabscentret

| e) | støtte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsakkrediteringsmyndigheds aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af de fysiske sikkerhedsvurderinger af de EU-delegationernes lokaliteter, der skal godkendes til håndtering og opbevaring af EUCI. |
| --- | --- |

e)

støtte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsakkrediteringsmyndigheds aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af de fysiske sikkerhedsvurderinger af de EU-delegationernes lokaliteter, der skal godkendes til håndtering og opbevaring af EUCI.

2.   Direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) er ansvarlig for at:

| a) | sikre den overordnede beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) |
| --- | --- |

a)

sikre den overordnede beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC)

| b) | koordinere sikkerhedsforanstaltninger og -procedurer med værtsstaternes kompetente myndigheder og, hvis det er relevant, med relevante internationale organisationer |
| --- | --- |

b)

koordinere sikkerhedsforanstaltninger og -procedurer med værtsstaternes kompetente myndigheder og, hvis det er relevant, med relevante internationale organisationer

| c) | sikre aktiveringen og forvaltningen af EU-Udenrigstjenestens krisereaktionsmekanisme |
| --- | --- |

c)

sikre aktiveringen og forvaltningen af EU-Udenrigstjenestens krisereaktionsmekanisme

| d) | udforme og forvalte EU-Udenrigstjenestens deployeringskapacitet (deployerbart støttehold, herunder det nødvendige udstyr) og sikre, at den til enhver tid er klar |
| --- | --- |

d)

udforme og forvalte EU-Udenrigstjenestens deployeringskapacitet (deployerbart støttehold, herunder det nødvendige udstyr) og sikre, at den til enhver tid er klar

| e) | være den primære rådgiver for HR, EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og vicegeneralsekretæren for fred, sikkerhed og forsvar i alle spørgsmål vedrørende EU-delegationernes sikkerhed og vedrørende reaktionen på kriser, der berører dem |
| --- | --- |

e)

være den primære rådgiver for HR, EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og vicegeneralsekretæren for fred, sikkerhed og forsvar i alle spørgsmål vedrørende EU-delegationernes sikkerhed og vedrørende reaktionen på kriser, der berører dem

| f) | varetage formandskabet for EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i sammensætningen udenrigsministrene (MFA), jf. artikel 15, stk. 1, i denne afgørelse, efter instruks fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og støtte dets arbejde |
| --- | --- |

f)

varetage formandskabet for EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i sammensætningen udenrigsministrene (MFA), jf. artikel 15, stk. 1, i denne afgørelse, efter instruks fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og støtte dets arbejde

| g) | samarbejde med andre parter eller myndigheder end de i litra b) ovenfor omtalte sikkerhedsanliggender inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) |
| --- | --- |

g)

samarbejde med andre parter eller myndigheder end de i litra b) ovenfor omtalte sikkerhedsanliggender inden for ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC)

| h) | bidrage til at prioritere og fremsætte forslag til forvaltningen af budgettet for sikkerheden i EU-delegationerne som koordineret af direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed |
| --- | --- |

h)

bidrage til at prioritere og fremsætte forslag til forvaltningen af budgettet for sikkerheden i EU-delegationerne som koordineret af direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed

| i) | sikre, at brud på og kompromittering af sikkerheden på ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) meddeles til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed med henblik på passende opfølgning. |
| --- | --- |

i)

sikre, at brud på og kompromittering af sikkerheden på ansvarsområdet for direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) meddeles til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed med henblik på passende opfølgning.

3.   Direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) etablerer kontakt til og opretholder tæt samarbejde inden for sit ansvarsområde med:

| — | de relevante afdelinger i udenrigsministerierne i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

de relevante afdelinger i udenrigsministerierne i medlemsstaterne

| — | i det nødvendige omfang de kompetente sikkerhedsmyndigheder i værtsstaterne i det område, hvor EU-delegationerne er etableret, for så vidt angår EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- |

—

i det nødvendige omfang de kompetente sikkerhedsmyndigheder i værtsstaterne i det område, hvor EU-delegationerne er etableret, for så vidt angår EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| — | Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed samt eventuelt sikkerhedsafdelingerne i EU's andre institutioner, organer og agenturer, inden for sit ansvarsområde |
| --- | --- |

—

Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed samt eventuelt sikkerhedsafdelingerne i EU's andre institutioner, organer og agenturer, inden for sit ansvarsområde

| — | sikkerhedsafdelingerne i internationale organisationer med henblik på eventuel nyttig koordinering inden for sit ansvarsområde. |
| --- | --- |

—

sikkerhedsafdelingerne i internationale organisationer med henblik på eventuel nyttig koordinering inden for sit ansvarsområde.

Afsnit 4.
     
  EU-delegationer

Afsnit 4.

EU-delegationer

1.   Hver delegationsleder har ansvaret for lokalt at gennemføre og forvalte alle foranstaltninger vedrørende beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser i EU-delegationers lokaliteter og inden for deres kompetenceområde.

Vedkommende træffer under vejledning af kriseberedskabscentret (CRC) og i samråd med de kompetente myndigheder i værtsstaten, når dette er nødvendigt, alle rimeligt gennemførlige foranstaltninger for at sikre, at der indføres relevante fysiske og organisatoriske foranstaltninger med henblik på at opfylde sin diligenspligt.

Delegationslederen udarbejder sikkerhedsbestemmelser til beskyttelse af de berettigede pårørende som defineret i artikel 2, litra c), om fornødent under hensyntagen til eventuelle administrative ordninger, jf. artikel 3, stk. 3.

Delegationslederen aflægger beretning om alle spørgsmål vedrørende diligenspligt inden for vedkommendes kompetenceområde til direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) og til direktøren for direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed.

Vedkommende bistås af direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC), af EU-delegationens sikkerhedsforvaltning, som består af personale, der varetager sikkerhedsopgaver og -funktioner, og af sikkerhedspersonale, hvor det er nødvendigt. Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed yder bistand inden for sit ansvarsområde.

EU-delegationen etablerer regelmæssige kontakter og opretholder et tæt samarbejde om sikkerhedsanliggender med medlemsstaternes diplomatiske missioner.

2.   Desuden skal delegationslederen:

| — | i samarbejde med direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) udarbejde detaljerede sikkerheds- og beredskabsplaner for EU-delegationen på grundlag af overordnede standarddriftsprocedurer |
| --- | --- |

—

i samarbejde med direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) udarbejde detaljerede sikkerheds- og beredskabsplaner for EU-delegationen på grundlag af overordnede standarddriftsprocedurer

| — | drive et effektivt system, der fungerer døgnet rundt alle ugens dage, til håndtering af sikkerhedsrelaterede hændelser og nødsituationer inden for EU-delegationens aktivitetsområde |
| --- | --- |

—

drive et effektivt system, der fungerer døgnet rundt alle ugens dage, til håndtering af sikkerhedsrelaterede hændelser og nødsituationer inden for EU-delegationens aktivitetsområde

| — | sikre, at alle medarbejdere tilknyttet EU-delegationen er omfattet af en forsikring som krævet af omstændighederne i området |
| --- | --- |

—

sikre, at alle medarbejdere tilknyttet EU-delegationen er omfattet af en forsikring som krævet af omstændighederne i området

| — | sørge for, at sikkerhed indgår i den oplæring i arbejdsopgaver, som EU-delegationen giver alle medarbejdere, der indsættes i EU-delegationen, ved deres ankomst i delegationen, og |
| --- | --- |

—

sørge for, at sikkerhed indgår i den oplæring i arbejdsopgaver, som EU-delegationen giver alle medarbejdere, der indsættes i EU-delegationen, ved deres ankomst i delegationen, og

| — | sikre, at eventuelle anbefalinger som følge af sikkerhedsvurderinger gennemføres, og med jævne mellemrum udarbejde skriftlige rapporter om gennemførelsen til direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) og til direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. |
| --- | --- |

—

sikre, at eventuelle anbefalinger som følge af sikkerhedsvurderinger gennemføres, og med jævne mellemrum udarbejde skriftlige rapporter om gennemførelsen til direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) og til direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed.

3.   Delegationslederen bevarer ansvaret for at beskytte sikkerhedsforvaltningen samt sikre virksomhedsmæssig fleksibilitet, men kan uddelegere gennemførelsen af vedkommendes sikkerhedsopgaver til delegationens sikkerhedskoordinator, som kan være souschefen i delegationen eller, hvis der ikke er udnævnt nogen, en anden passende suppleant.

Navnlig kan følgende ansvarsområder delegeres:

| — | koordinering af sikkerhedsfunktioner i EU-delegationen |
| --- | --- |

—

koordinering af sikkerhedsfunktioner i EU-delegationen

| — | kontakt til kompetente myndigheder i værtsnationen og de relevante tilsvarende myndigheder ved medlemsstaternes ambassader og diplomatiske missioner vedrørende sikkerhedsanliggender |
| --- | --- |

—

kontakt til kompetente myndigheder i værtsnationen og de relevante tilsvarende myndigheder ved medlemsstaternes ambassader og diplomatiske missioner vedrørende sikkerhedsanliggender

| — | gennemførelse af relevante sikkerhedsforvaltningsprocedurer i forbindelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser, herunder beskyttelse af EUCI |
| --- | --- |

—

gennemførelse af relevante sikkerhedsforvaltningsprocedurer i forbindelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser, herunder beskyttelse af EUCI

| — | sikring af overholdelse af sikkerhedsbestemmelserne og -instrukserne |
| --- | --- |

—

sikring af overholdelse af sikkerhedsbestemmelserne og -instrukserne

| — | bekendtgørelse af personale med de sikkerhedsbestemmelser, som er gældende for dem, og om de specifikke risici i værtsstaten |
| --- | --- |

—

bekendtgørelse af personale med de sikkerhedsbestemmelser, som er gældende for dem, og om de specifikke risici i værtsstaten

| — | indgivelse af anmodninger til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed om sikkerhedsgodkendelser og vedrørende de stillinger, der kræver en personelsikkerhedsgodkendelse (PSC), og |
| --- | --- |

—

indgivelse af anmodninger til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed om sikkerhedsgodkendelser og vedrørende de stillinger, der kræver en personelsikkerhedsgodkendelse (PSC), og

| — | løbende orientering af delegationslederen, den regionale sikkerhedsansvarlige (RSO) og direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) om hændelser eller sikkerhedsrelaterede udviklingstendenser i området, som har indflydelse på beskyttelsen af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser. |
| --- | --- |

—

løbende orientering af delegationslederen, den regionale sikkerhedsansvarlige (RSO) og direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) om hændelser eller sikkerhedsrelaterede udviklingstendenser i området, som har indflydelse på beskyttelsen af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser.

4.   Delegationslederen kan uddelegere sikkerhedsopgaver af administrativ eller teknisk karakter til administrationslederen og andre EU-delegationsmedarbejdere.

5.   EU-delegationen bistås af en RSO. RSO’erne påtager sig de nedenfor fastlagte roller i EU-delegationerne inden for deres respektive geografiske ansvarsområder.

Under visse omstændigheder kan en dedikeret RSO, hvis de fremherskende sikkerhedsforhold dikterer det, afsættes til en specifik EU-delegation som fuldtidsmedarbejder.

En RSO kan blive bedt om at flytte væk fra vedkommendes nuværende ansvarsområde, herunder hovedkontoret, eller endda påtage sig en stilling med bopælspligt alt efter den aktuelle sikkerhedssituation i et givet land og som foreskrevet af direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC).

6.   EU-Udenrigstjenestens hovedkontors tjeneste med ansvar for feltsikkerhed har direkte operationel kontrol over RSO’erne, men under delt administrativ kontrol ved delegationslederen på deres ansættelsessted og hovedsædets tjeneste med ansvar for feltsikkerhed. De rådgiver og bistår delegationens leder og EU-delegationens personale i forbindelse med tilrettelæggelse og gennemførelse af alle fysiske, organisatoriske og proceduremæssige foranstaltninger med relation til EU-delegationens sikkerhed.

7.   RSO’er giver delegationslederen og EU-delegationspersonalet vejledning og støtte. Hvis det er relevant, og især hvis en RSO er fuldtidsmedarbejder, bør vedkommende bistå en EU-delegation med sikkerhedsforvaltning og -gennemførelse, herunder udarbejdelse af sikkerhedskontrakter og forvaltning af sikkerhedsakkrediteringer og -godkendelser.

Artikel 14

FSFP-operationer og EU’s særlige repræsentanter

Direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og direktøren for kriseberedskabscentret (CRC) rådgiver inden for deres direktoraters respektive kompetencer og om nødvendigt den administrerende direktør for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), generaldirektøren for EU’s’ Militærstab (EUMS), også i sin egenskab af direktør for Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC), samt den administrerende direktør for Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) vedrørende sikkerhedsaspekter ved planlægningen og gennemførelsen af FSFP-missioner og -operationer og EU’s særlige repræsentanter vedrørende sikkerhedsaspekter ved deres mandat som supplement til de specifikke bestemmelser, der findes i så henseende i de relevante politikker, der er vedtaget af Rådet.

Artikel 15

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg

1.   Der nedsættes hermed et sikkerhedsudvalg i EU-Udenrigstjenesten.

Det har EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed eller en udpeget repræsentant som formand og skal afholde møder som pålagt af formanden eller på anmodning fra et af udvalgsmedlemmerne. Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) støtter inden for deres respektive ansvarsområder formanden i dennes funktion og yder alt efter omstændighederne administrativ bistand i forbindelse med udvalgets arbejde.

2.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg består af repræsentanter fra:

| — | hver medlemsstat |
| --- | --- |

—

hver medlemsstat

| — | Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet |
| --- | --- |

—

Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet

| — | Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed. |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed.

En medlemsstatsdelegation til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg kan bestå af medlemmer af:

| — | den nationale sikkerhedsmyndighed (NSA) og/eller den udpegede sikkerhedsmyndighed (DSA) |
| --- | --- |

—

den nationale sikkerhedsmyndighed (NSA) og/eller den udpegede sikkerhedsmyndighed (DSA)

| — | de afdelinger, der har sikkerhedsansvaret i udenrigsministerierne (MFA). |
| --- | --- |

—

de afdelinger, der har sikkerhedsansvaret i udenrigsministerierne (MFA).

3.   Udvalgets repræsentanter kan ledsages og rådgives af eksperter, således som repræsentanterne anser det for nødvendigt. Repræsentanter fra andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer kan anmodes om at deltage, når der drøftes spørgsmål, som er relevante for deres sikkerhed.

4.   Uden at dette berører stk. 5 nedenfor, bistår EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg ved hjælp af høringer EU-Udenrigstjenesten vedrørende alle sikkerhedsspørgsmål, der er relevante for EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, hovedkontoret og EU-delegationerne.

Med mindre andet er fastsat i stk. 5 nedenfor, gælder det navnlig, at EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg:

| a) | skal høres i forbindelse med:






  — | sikkerhedspolitikker, retningslinjer, koncepter eller andre dokumenter om metoderne i forbindelse med sikkerhed, især med hensyn til beskyttelse af klassificerede informationer og de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af, at personale i EU-Udenrigstjenesten ikke overholder sikkerhedsbestemmelserne |
| --- | --- | --- |

a)

skal høres i forbindelse med:

—

sikkerhedspolitikker, retningslinjer, koncepter eller andre dokumenter om metoderne i forbindelse med sikkerhed, især med hensyn til beskyttelse af klassificerede informationer og de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af, at personale i EU-Udenrigstjenesten ikke overholder sikkerhedsbestemmelserne

| — | tekniske sikkerhedsaspekter, der kan påvirke HR's afgørelser om at fremsætte en henstilling til Rådet om at indlede forhandlinger vedrørende informationssikkerhedsaftaler, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

—

tekniske sikkerhedsaspekter, der kan påvirke HR's afgørelser om at fremsætte en henstilling til Rådet om at indlede forhandlinger vedrørende informationssikkerhedsaftaler, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra a)

| — | eventuelle ændringer af denne afgørelse |
| --- | --- |

—

eventuelle ændringer af denne afgørelse

| b) | alt efter omstændighederne kan høres eller orienteres om spørgsmål vedrørende sikkerheden for medarbejdere og aktiver i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, uden at dette berører artikel 3, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

alt efter omstændighederne kan høres eller orienteres om spørgsmål vedrørende sikkerheden for medarbejdere og aktiver i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, uden at dette berører artikel 3, stk. 3

| c) | skal orienteres om alle tilfælde af kompromittering eller bortkomst af EUCI i EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

c)

skal orienteres om alle tilfælde af kompromittering eller bortkomst af EUCI i EU-Udenrigstjenesten.

5.   Enhver ændring af reglerne om beskyttelse af EUCI, der er indeholdt i denne afgørelse og bilag A, kræver en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. En sådan enstemmig positiv udtalelse er også påkrævet inden:

| — | indgåelse af forhandlinger om administrative ordninger, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

—

indgåelse af forhandlinger om administrative ordninger, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra b)

| — | videregivelse af klassificerede informationer under ekstraordinære omstændigheder, jf. bilag A VI, stk. 9, 11 og 12 |
| --- | --- |

—

videregivelse af klassificerede informationer under ekstraordinære omstændigheder, jf. bilag A VI, stk. 9, 11 og 12

| — | overtagelse af informationsudstederens ansvar i de tilfælde, der er omtalt i bilag A VI, artikel 10, stk. 6, sidste punktum. |
| --- | --- |

—

overtagelse af informationsudstederens ansvar i de tilfælde, der er omtalt i bilag A VI, artikel 10, stk. 6, sidste punktum.

Hvis der kræves en enstemmig positiv udtalelse, er denne betingelse opfyldt, når medlemsstaternes delegationer ikke kommer med nogen indvendinger under udvalgsarbejdet.

6.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg skal tage fuld højde for de sikkerhedspolitikker og -retningslinjer, der er gældende i Rådet og Kommissionen.

7.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg får udleveret listen over EU-Udenrigstjenestens årlige inspektioner og inspektionsrapporterne, når disse er færdige.

8.   Tilrettelæggelse af møderne:

| — | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg mødes mindst to gange om året. Der kan arrangeres yderligere møder, enten i fuldt omfang eller i NSA/DSA- eller i MFA-sikkerhedsformat, af formanden eller efter anmodning fra udvalgsmedlemmerne. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg mødes mindst to gange om året. Der kan arrangeres yderligere møder, enten i fuldt omfang eller i NSA/DSA- eller i MFA-sikkerhedsformat, af formanden eller efter anmodning fra udvalgsmedlemmerne.

| — | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg tilrettelægger sine aktiviteter, så det kan fremsætte henstillinger om specifikke sikkerhedsområder. Det kan om nødvendigt etablere andre ekspertunderområder. Det udarbejder et kommissorium for sådanne ekspertunderområder og får rapporter fra dem om deres aktiviteter. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg tilrettelægger sine aktiviteter, så det kan fremsætte henstillinger om specifikke sikkerhedsområder. Det kan om nødvendigt etablere andre ekspertunderområder. Det udarbejder et kommissorium for sådanne ekspertunderområder og får rapporter fra dem om deres aktiviteter.

| — | Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) er ansvarligt for at forberede de emner, der skal drøftes, inden for deres respektive ansvarsområder. Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Udvalgsmedlemmerne kan fremsætte forslag til yderligere emner, der skal drøftes. |
| --- | --- |

—

Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) er ansvarligt for at forberede de emner, der skal drøftes, inden for deres respektive ansvarsområder. Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Udvalgsmedlemmerne kan fremsætte forslag til yderligere emner, der skal drøftes.

Artikel 16

Sikkerhedsinspektioner

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sikrer, at der regelmæssigt foretages sikkerhedsinspektioner på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og i EU-delegationerne for at kunne vurdere, om gennemførelsen af sikkerhedsforanstaltningerne er tilstrækkelig, og kontrollere, om de overholder denne afgørelse. Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed kan i samarbejde med direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) om nødvendigt udpege eksperter til at deltage i sikkerhedsinspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel 2, i TEU.

2.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner foretages under myndighed af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed med støtte fra EU-Udenrigstjenestens kriseberedskabscenter (CRC) og om fornødent og i forbindelse med de ordninger, der er omtalt i artikel 3, stk. 3, med støtte fra sikkerhedseksperter, der repræsenterer andre EU-institutioner eller medlemsstater.

3.   EU-Udenrigstjenesten kan i fornødent omfang trække på ekspertise i medlemsstaterne, i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen.

Om nødvendigt kan relevante sikkerhedseksperter, der hører til i medlemsstaternes missioner i tredjelandene, og/eller repræsentanter fra de diplomatiske sikkerhedsafdelinger i medlemsstaterne anmodes om at deltage i sikkerhedsinspektionen af EU-delegationen.

4.   Bestemmelser vedrørende gennemførelse af denne artikel med hensyn til beskyttelse af EUCI findes i bilag A III.

Artikel 17

Vurderingsbesøg

Der arrangeres vurderingsbesøg for at sikre, at de sikkerhedsforanstaltninger, der er indført i et tredjeland eller en international organisation, er effektive til beskyttelse af EUCI, som udveksles i henhold til en administrativ ordning, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra b).

Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed kan udpege eksperter til at deltage i vurderingsbesøg i tredjelande eller internationale organisationer, med hvilke EU har indgået en informationssikkerhedsaftale, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra a).

Artikel 18

Kontinuitetsplanlægning

Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) bistår EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i forvaltningen af de sikkerhedsrelaterede aspekter af EU-Udenrigstjenestens kontinuitetsprocesser som led i EU-Udenrigstjenestens overordnede kontinuitetsplanlægning.

Artikel 19

Rejsevejledninger for tjenesterejser uden for EU

Direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) sikrer, at der findes rejsevejledninger vedrørende tjenesterejser uden for EU for personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar, idet der trækkes på ressourcerne i samtlige relevante tjenester i EU-Udenrigstjenesten – især INTCEN, kontraefterretningsenheden i Generaldirektoratet for Ressourceforvaltning, de geografiske afdelinger og EU-delegationerne.

Direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret (CRC) tilvejebringer efter anmodning og ved at trække på ovennævnte ressourcer specifikke rejsevejledninger vedrørende tjenesterejser til tredjelande, hvor risikoniveauet er højt eller forhøjet, for personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar.

Artikel 20

Sundhed og sikkerhed

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser supplerer EU-Udenrigstjenestens bestemmelser vedrørende beskyttelse af sundhed og sikkerhed som vedtaget af den højtstående repræsentant.

Artikel 21

Gennemførelse og revision

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender efter høringer af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg, når dette er hensigtsmæssigt, sikkerhedsretningslinjer, hvori der fastsættes eventuelle foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre disse bestemmelser i EU-Udenrigstjenesten, og opbygger den nødvendige kapacitet, der dækker samtlige sikkerhedsaspekter, i snævert samarbejde med medlemsstaternes kompetente sikkerhedsmyndigheder og med støtte fra de relevante tjenester i EU-institutionerne.

2.   I henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets afgørelse 2010/427/EU kan EU-Udenrigstjenesten om nødvendigt indgå serviceleveranceordninger med de relevante tjenester i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen.

3.   HR sikrer overordnet sammenhæng med hensyn til anvendelse af denne afgørelse og tager disse sikkerhedsbestemmelser op til revision.

4.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser skal gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaternes kompetente sikkerhedsmyndigheder.

5.   EU-Udenrigstjenesten sikrer, at der tages højde for alle aspekter af sikkerhedsprocessen i EU-Udenrigstjenestens krisestyringssystem.

6.   Som sikkerhedsmyndighed sikrer generalsekretæren, direktøren for direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og direktøren for kriseberedskabscentret (CRC), at denne afgørelse gennemføres.

Artikel 22

Ophævelse af tidligere afgørelser

Denne afgørelse ophæver og erstatter afgørelse ADMIN (2017)10 truffet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik den 19. september 2017 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (5).

Artikel 23

Afsluttende bestemmelser

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for dens undertegnelse.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed skal på behørig og rettidig vis underrette samtlige medarbejdere, der er omfattet af denne afgørelse og bilagene dertil, om indholdet, ikrafttrædelsesdatoen og eventuelle efterfølgende ændringer deraf.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juni 2023.

Josep BORRELL FONTELLES

Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik

---

(1)  EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30.

1

(2)  EUT C 126 af 10.4.2018, s. 1.

2

(3)  Vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte, i det følgende benævnt »tjenestemandsvedtægten«.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

4

(5)  EUT C 126 af 10.4.2018, s. 1.

5

---

Bilag A

PRINCIPPER OG STANDARDER FOR BESKYTTELSE AF EUCI

Artikel 1

Formål, anvendelsesområde og definitioner

1.   I dette bilag fastsættes grundprincipperne og minimumsstandarderne for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI.

2.   Disse grundprincipper og minimumsstandarder gælder for EU-Udenrigstjenesten og personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar som omtalt og defineret i artikel 1 og 2 i denne afgørelse.

Artikel 2

Definition af EUCI, sikkerhedsklassifikationer og mærkninger

1.   Ved »EU’s klassificerede informationer« (EUCI) forstås informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad.

2.   EUCI klassificeres efter en af følgende grader:

| a) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser overordentlig alvorlig skade. |
| --- | --- |

a)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser overordentlig alvorlig skade.

| b) | SECRET UE/EU SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser alvorlig skade. |
| --- | --- |

b)

SECRET UE/EU SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser alvorlig skade.

| c) | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser skade. |
| --- | --- |

c)

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser skade.

| d) | RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne have negativ indvirkning på Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. |
| --- | --- |

d)

RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne have negativ indvirkning på Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser.

3.   EUCI skal være mærket med en klassifikationsgrad, jf. stk. 2. EUCI kan forsynes med yderligere mærkninger for at angive de aktivitetsområder, de vedrører, identificere udstederen, begrænse distributionen eller anvendelsen eller angive mulighederne for videregivelse.

Artikel 3

Klassifikationsstyring

1.   EU-Udenrigstjenesten sikrer, at EUCI er passende klassificeret, klart identificeret som klassificerede informationer og kun bevarer deres klassifikationsgrad, så længe det er nødvendigt.

2.   EUCI må ikke nedklassificeres eller afklassificeres, og ingen af mærkningerne ifølge artikel 2, stk. 3, må ændres eller fjernes uden forudgående skriftligt samtykke fra udstederen.

3.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender efter høring af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i henhold til denne afgørelses artikel 15, stk. 5, sikkerhedsretningslinjer for udarbejdelse af EUCI, der omfatter en praktisk klassifikationsvejledning.

Artikel 4

Beskyttelse af klassificerede informationer

1.   EUCI skal beskyttes i overensstemmelse med denne afgørelse.

2.   Den, der er i besiddelse af EUCI, er ansvarlig for beskyttelse heraf i overensstemmelse med denne afgørelse.

3.   Hvis medlemsstaterne bringer klassificerede informationer med en national klassifikationsmærkning ind i EU-Udenrigstjenestens strukturer eller netværk, beskytter EU-Udenrigstjenesten disse informationer i overensstemmelse med de krav, der gælder for EUCI af en tilsvarende grad, jf. den sammenlignende oversigt over sikkerhedsklassifikationer i tillæg B.

EU-Udenrigstjenesten etablerer passende procedurer for at holde nøjagtig rede på, hvem der er udstederen af

| — | de klassificerede informationer, EU-Udenrigstjenesten modtager og |
| --- | --- |

—

de klassificerede informationer, EU-Udenrigstjenesten modtager og

| — | det kildemateriale, der indgår i de klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten udsteder. |
| --- | --- |

—

det kildemateriale, der indgår i de klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten udsteder.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg skal underrettes om disse procedurer.

4.   Større mængder eller en samling af EUCI kan berettige til en beskyttelsesgrad, der svarer til en højere klassifikation end den, der gælder for de enkelte elementer.

Artikel 5

Personelsikkerhed ved håndtering af EU’s klassificerede informationer

1.   Ved personelsikkerhed forstås anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at adgang til EUCI kun gives til personer, som:

| — | har need-to-know |
| --- | --- |

—

har need-to-know

| — | i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden måde er behørigt autoriseret i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og |
| --- | --- |

—

i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden måde er behørigt autoriseret i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og

| — | er blevet gjort bekendt med deres ansvar. |
| --- | --- |

—

er blevet gjort bekendt med deres ansvar.

2.   Procedurerne for personelsikkerhedsgodkendelse afgør, om en person under hensyn til vedkommendes loyalitet, troværdighed og pålidelighed kan autoriseres til at få adgang til EUCI.

3.   Alle personer skal gøres bekendt med og skriftligt erkende deres ansvar for at beskytte EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse, inden de får adgang til EUCI og med jævne mellemrum herefter.

4.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A I.

Artikel 6

Fysisk sikkerhed for EU’s klassificerede informationer

1.   Ved fysisk sikkerhed forstås anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger for at hindre uautoriseret adgang til EUCI.

2.   De fysiske sikkerhedsforanstaltninger udformes med henblik på at forhindre, at en indtrænger skaffer sig hemmelig adgang eller tiltvinger sig adgang, på at afskrække fra, vanskeliggøre og afsløre uautoriserede handlinger samt på at muliggøre personalemæssig differentiering for så vidt angår adgang til EUCI på en need-to-know-basis. Sådanne foranstaltninger fastlægges på basis af en risikostyringsproces.

3.   Fysiske sikkerhedsforanstaltninger indføres for alle lokaliteter, bygninger, kontorer, lokaler og andre områder, hvor EUCI håndteres eller opbevares, herunder områder, der huser kommunikations- og informationssystemer, jf. tillæg A til denne afgørelse.

4.   Områder, hvor EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, opbevares, skal etableres som sikrede områder i overensstemmelse med bilag II og godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

5.   Der må kun anvendes godkendt udstyr eller godkendte anordninger til beskyttelse af EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere.

6.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A II.

Artikel 7

Forvaltning af klassificerede informationer

1.   Ved forvaltning af klassificerede informationer forstås anvendelse af administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at supplere foranstaltningerne i artikel 5, 6 og 8 og derved bidrage til at afskrække fra, afsløre og genoprette efter forsætlig eller uagtsom kompromittering eller tab af sådanne informationer. Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. udarbejdelse, registrering, kopiering, oversættelse, transport, håndtering, opbevaring og destruktion af EUCI.

2.   Informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, sikkerhedsregistreres forud for distributionen og ved modtagelsen. De kompetente myndigheder i EU-Udenrigstjenesten etablerer en registraturordning med henblik herpå. Informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, registreres i dertil oprettede registraturer.

3.   Tjenester og lokaliteter, hvor EUCI håndteres eller opbevares, underkastes regelmæssig inspektion af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

4.   EUCI transporteres på følgende måde mellem tjenester og lokaliteter uden for fysisk beskyttede områder:

| a) | generelt transmitteres EUCI via elektroniske midler beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i henhold til denne afgørelses artikel 7, stk. 5, og i henhold til klart definerede operationelle procedurer (SecOP’er) |
| --- | --- |

a)

generelt transmitteres EUCI via elektroniske midler beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i henhold til denne afgørelses artikel 7, stk. 5, og i henhold til klart definerede operationelle procedurer (SecOP’er)

| b) | når de i litra a) omhandlede midler ikke anvendes, transporteres EUCI enten:






  i) | via elektroniske medier (f.eks. USB-nøgler, cd'er og harddiske) beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i overensstemmelse med denne afgørelses artikel 8, stk. 5, eller |
| --- | --- | --- |

b)

når de i litra a) omhandlede midler ikke anvendes, transporteres EUCI enten:

i)

via elektroniske medier (f.eks. USB-nøgler, cd'er og harddiske) beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i overensstemmelse med denne afgørelses artikel 8, stk. 5, eller

| ii) | i alle andre tilfælde som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med de relevante beskyttelsesforanstaltninger i bilag III, afsnit V. |
| --- | --- |

ii)

i alle andre tilfælde som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med de relevante beskyttelsesforanstaltninger i bilag III, afsnit V.

5.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A III.

Artikel 8

Beskyttelse af EUCI, der håndteres i kommunikations- og informationssystemer

1.   Ved informationssikring (IA) i forbindelse med kommunikations- og informationssystemer forstås tilliden til, at disse systemer beskytter de informationer, de håndterer, og at de fungerer, som de skal, når de skal, under de legitime brugeres kontrol. Effektiv IA sikrer et passende niveau af fortrolighed, integritet, tilgængelighed, uafviselighed og autenticitet. IA baseres på en risikostyringsproces.

2.   CIS’er håndterer EUCI i overensstemmelse med begrebet IA.

3.   Alle CIS’er, der håndterer EUCI, skal gennemgå en akkrediteringsproces. Akkreditering har til formål at sikre, at alle passende sikkerhedsforanstaltninger er blevet gennemført, og at der er opnået en tilstrækkelig grad af beskyttelse af EUCI og af CIS’et i overensstemmelse med denne afgørelse. Akkrediteringsudredningen skal fastsætte den højeste klassifikationsgrad for de informationer, der kan håndteres i et CIS, og de betingelser og vilkår, der svarer hertil.

4.   CIS’er, der håndterer informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal sikkerhedsbeskyttes, således at informationerne ikke kan kompromitteres gennem utilsigtede elektromagnetiske emissioner (Tempestsikkerhedsforanstaltninger).

5.   Hvis beskyttelsen af EUCI sker ved hjælp af kryptoprodukter, skal sådanne produkter være godkendt i henhold til denne afgørelses artikel 8, stk. 5.

6.   Ved elektronisk transmission af EUCI skal der anvendes godkendte kryptoprodukter. Uanset dette krav kan der i nødsituationer følges specifikke procedurer eller anvendes specifikke tekniske konfigurationer, jf. bilag A IV.

7.   I henhold til denne afgørelses artikel 8, stk. 6, oprettes i nødvendigt omfang følgende IA-funktioner:

| a) | en IA-myndighed (IAA) |
| --- | --- |

a)

en IA-myndighed (IAA)

| b) | en Tempestmyndighed (TA) |
| --- | --- |

b)

en Tempestmyndighed (TA)

| c) | en Kryptogodkendelsesmyndighed (CAA) |
| --- | --- |

c)

en Kryptogodkendelsesmyndighed (CAA)

| d) | en kryptodistributionsmyndighed (CDA). |
| --- | --- |

d)

en kryptodistributionsmyndighed (CDA).

8.   I henhold til denne afgørelses artikel 8, stk. 7, oprettes der for hvert system:

| a) | en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA) |
| --- | --- |

a)

en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA)

| b) | en operativ IA-myndighed. |
| --- | --- |

b)

en operativ IA-myndighed.

9.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A IV.

Artikel 9

Industrisikkerhed

1.   Ved industrisikkerhed forstås anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at kontrahenter eller underkontrahenter beskytter EUCI under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter. Generelt må sådanne kontrakter ikke indebære adgang til informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.

2.   EU-Udenrigstjenesten kan ved aftale overdrage opgaver, som indebærer eller medfører adgang til eller håndtering eller opbevaring af EUCI, til industrivirksomheder eller andre enheder, som er registreret i en medlemsstat eller i et tredjeland, og med hvilke der er indgået en aftale eller en administrativ ordning i henhold til artikel 10, stk.1, i bilag A.

3.   EU-Udenrigstjenesten sikrer som kontraherende myndighed, at minimumsstandarderne for industrisikkerhed som fastlagt i denne afgørelse og omhandlet i kontrakten overholdes, når der tildeles klassificerede kontrakter til industrivirksomheder eller andre enheder. Den sikrer ved hjælp af den relevante NSA/DSA, at sådanne minimumsstandarder overholdes.

4.   Kontrahenter eller underkontrahenter, der er registreret i en medlemsstat og deltager i klassificerede kontrakter eller underkontrakter, og som skal håndtere og opbevare informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, inden for deres faciliteter, enten i forbindelse med opfyldelsen af kontrakterne eller i perioden forud for indgåelsen af kontrakterne, skal være i besiddelse af en facilitetssikkerhedsgodkendelse (FSC) til den krævede klassifikationsgrad, som er udstedt af NSA’en, DSA’en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den pågældende medlemsstat.

5.   En kontrahents eller underkontrahents personale, der med henblik på opfyldelse af en klassificeret kontrakt skal have adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, skal tildeles en personelsikkerhedsgodkendelse (PSC) af den pågældende nationale sikkerhedsmyndighed (NSA), udpegede sikkerhedsmyndighed (DSA) eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og de minimumsstandarder, der er fastlagt i bilag A I.

6.   Bestemmelserne til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A V.

Artikel 10

Udveksling af klassificerede informationer med tredjelande og internationale organisationer

1.   EU-Udenrigstjenesten kan kun udveksle EUCI med et tredjeland eller en international organisation, hvis:

| a) | en informationssikkerhedsaftale mellem EU og tredjelandet eller den internationale organisation, som er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, er i kraft, eller |
| --- | --- |

a)

en informationssikkerhedsaftale mellem EU og tredjelandet eller den internationale organisation, som er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, er i kraft, eller

| b) | en administrativ ordning mellem HR og de kompetente sikkerhedsmyndigheder i tredjelandet eller den internationale organisation vedrørende udveksling af oplysninger, der i princippet ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, og hvor ordningen er indgået i overensstemmelse med proceduren i denne afgørelses artikel 15, stk. 5, er trådt i kraft, eller |
| --- | --- |

b)

en administrativ ordning mellem HR og de kompetente sikkerhedsmyndigheder i tredjelandet eller den internationale organisation vedrørende udveksling af oplysninger, der i princippet ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, og hvor ordningen er indgået i overensstemmelse med proceduren i denne afgørelses artikel 15, stk. 5, er trådt i kraft, eller

| c) | en rammeaftale eller en aftale om ad-hoc-deltagelse mellem EU og tredjelandet i forbindelse med en FSFP-krisestyringsoperation, der er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, finder anvendelse,
  og betingelserne som fastsat i dette dokument er blevet opfyldt.
  Undtagelser til ovennævnte hovedregel fremgår af bilag A VI, afsnit V. |
| --- | --- |

c)

en rammeaftale eller en aftale om ad-hoc-deltagelse mellem EU og tredjelandet i forbindelse med en FSFP-krisestyringsoperation, der er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, finder anvendelse,

og betingelserne som fastsat i dette dokument er blevet opfyldt.

Undtagelser til ovennævnte hovedregel fremgår af bilag A VI, afsnit V.

2.   Administrative ordninger, jf. stk. 1, litra b), skal indeholde bestemmelser, der sikrer, at tredjelande eller internationale organisationer, når de modtager EUCI, sikkerhedsbeskytter sådanne informationer i overensstemmelse med informationernes klassifikationsgrad og efter minimumsstandarder, som mindst svarer til de standarder, der er fastlagt i denne afgørelse.

Informationer, der udveksles på grundlag af aftaler som omhandlet i stk. 1, litra c), skal begrænses til oplysninger om FSFP-operationer, hvor det pågældende tredjeland deltager på grundlag af disse aftaler og i overensstemmelse med bestemmelserne deri.

3.   Hvis der efterfølgende indgås en informationssikkerhedsaftale mellem Unionen og et deltagende tredjeland eller en deltagende international organisation, erstatter informationssikkerhedsaftalen den bestemmelse om udveksling af klassificerede informationer, der er fastlagt i enhver rammeaftale om deltagelse, ad hoc-aftale om deltagelse eller administrativ ad hoc-ordning, for så vidt angår udveksling og håndtering af EUCI.

4.   EUCI, der er udarbejdet med henblik på en FSFP-operation, kan videregives til personale, som tredjelande eller internationale organisationer har udstationeret til den pågældende operation i overensstemmelse med punkt 1-3 og bilag A VI. Når sådant personale autoriseres til at få adgang til EUCI i en FSFP-operations lokaliteter eller CIS’er, skal der træffes foranstaltninger til at afbøde risikoen for tab eller kompromittering (herunder registrering af de videregivne EUCI). Sådanne foranstaltninger defineres i relevante planlægnings- eller missionsdokumenter.

5.   Der skal arrangeres vurderingsbesøg i tredjelande eller internationale organisationer, jf. denne afgørelses artikel 17, for at sikre, at de gennemførte sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af udvekslede EUCI er effektive.

6.   Beslutningen om at videregive EUCI, der indehaves af EU-Udenrigstjenesten, til et tredjeland eller en international organisation, træffes fra sag til sag på grundlag af informationernes art og indhold, modtagerens need-to-know og EU’s interesse i videregivelsen.

EU-Udenrigstjenesten skal indhente skriftligt samtykke fra alle enheder, der har leveret klassificerede informationer som kildemateriale til EUCI, som EU-Udenrigstjenesten er udsteder af, for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse.

Hvis udstederen af de klassificerede informationer, der ønskes videregivet, ikke er EU-Udenrigstjenesten, skal EU-Udenrigstjenesten først indhente udstederens skriftlige samtykke til videregivelsen.

Hvis EU-Udenrigstjenesten imidlertid ikke kan fastslå, hvem der er udstederen, skal EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed påtage sig udstederens ansvar efter at have indhentet enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

7.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A VI.

Artikel 11

Brud på sikkerheden og kompromittering af klassificerede informationer

1.   Ethvert brud eller formodet brud på sikkerheden og enhver kompromittering eller formodet kompromittering af klassificerede informationer indberettes straks til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, der efter omstændighederne informerer den eller de berørte medlemsstater eller enhver anden berørt enhed.

2.   Hvis det konstateres, eller hvis der er rimelig grund til at formode, at klassificerede informationer er kompromitteret eller bortkommet, skal direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed underrette NSA'en i den eller de pågældende medlemsstater og træffe alle passende foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante love og bestemmelser for at:

| a) | sikre bevismateriale |
| --- | --- |

a)

sikre bevismateriale

| b) | sikre, at sagen undersøges af personale, der ikke er direkte involveret i bruddet på eller kompromitteringen af sikkerheden, for at fastslå de faktiske omstændigheder |
| --- | --- |

b)

sikre, at sagen undersøges af personale, der ikke er direkte involveret i bruddet på eller kompromitteringen af sikkerheden, for at fastslå de faktiske omstændigheder

| c) | straks underrette udstederen eller enhver anden berørt enhed |
| --- | --- |

c)

straks underrette udstederen eller enhver anden berørt enhed

| d) | træffe passende foranstaltninger til at forebygge en gentagelse |
| --- | --- |

d)

træffe passende foranstaltninger til at forebygge en gentagelse

| e) | vurdere den potentielle skade for EU’s eller medlemsstaternes interesser og |
| --- | --- |

e)

vurdere den potentielle skade for EU’s eller medlemsstaternes interesser og

| f) | underrette de relevante myndigheder om konsekvenserne af den faktiske eller formodede kompromittering og om de foranstaltninger, der er truffet. |
| --- | --- |

f)

underrette de relevante myndigheder om konsekvenserne af den faktiske eller formodede kompromittering og om de foranstaltninger, der er truffet.

3.   Personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, der er ansvarlig for brud på sikkerhedsreglerne i denne afgørelse, kan pålægges disciplinære foranstaltninger i overensstemmelse med gældende regler og bestemmelser.

Enhver, der er ansvarlig for kompromittering eller bortkomst af klassificerede informationer, pålægges disciplinære foranstaltninger og/eller retsforfølges i overensstemmelse med gældende love, regler og bestemmelser.

4.   Mens der pågår en efterforskning af brud og/eller kompromittering, kan lederen af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed suspendere den pågældende persons adgang til EUCI og til EU-Udenrigstjenestens lokaliteter. Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet eller NSA’en i den eller de pågældende medlemsstater eller andre berørte enheder skal straks orienteres om denne afgørelse.

---

BILAG A I

PERSONELSIKKERHED

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 5 i bilag A. Det fastsætter navnlig det kriterium, at EU-Udenrigstjenesten ansøger om fastlæggelse af, om en person under hensyntagen til vedkommendes loyalitet, troværdighed og pålidelighed kan autoriseres til at få adgang til EUCI, samt de undersøgelsesmæssige og administrative procedurer, der skal følges i den forbindelse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | »Personelsikkerhedsgodkendelse« (PSC) for adgang til EUCI er en udredning fra en kompetent myndighed i en medlemsstat, der udarbejdes efter gennemførelse af en sikkerhedsundersøgelse foretaget af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes »need-to-know« er fastslået, kan få adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, og den pågældende betegnes som »sikkerhedsgodkendt«. |
| --- | --- |

2.

| 3. | »Certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse« (PSCC) er et certifikat fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed om, at en person er sikkerhedsgodkendt, og som viser den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til, gyldighedsdatoen for den relevante PSC og certifikatets udløbsdato. |
| --- | --- |

3.

| 4. | »Autorisation til adgang til EUCI« er en autorisation fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, som udstedes i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at der er udstedt en PSC af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes »need-to-know« er fastslået, kan få adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, og den pågældende betegnes som »sikkerhedsgodkendt«. |
| --- | --- |

4.

II.   AUTORISATION TIL AT FÅ ADGANG TIL EUCI

| 5. | Adgang til informationer klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED kræver ikke nogen sikkerhedsgodkendelse og tildeles, efter at:






  a) | vedkommendes lovbestemte eller kontraktlige forbindelse til EU-Udenrigstjenesten er fastslået |
| --- | --- | --- |

5.

a)

vedkommendes lovbestemte eller kontraktlige forbindelse til EU-Udenrigstjenesten er fastslået

| b) | vedkommendes need-to-know er fastslået |
| --- | --- |

b)

vedkommendes need-to-know er fastslået

| c) | vedkommende er gjort bekendt med sikkerhedsbestemmelserne og procedurer til beskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar for at beskytte EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse. |
| --- | --- |

c)

vedkommende er gjort bekendt med sikkerhedsbestemmelserne og procedurer til beskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar for at beskytte EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse.

| 6. | En person kan kun autoriseres til at få adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, efter at:






  a) | vedkommendes lovbestemte eller kontraktlige forbindelse til EU-Udenrigstjenesten er fastslået |
| --- | --- | --- |

6.

a)

vedkommendes lovbestemte eller kontraktlige forbindelse til EU-Udenrigstjenesten er fastslået

| b) | vedkommendes need-to-know er fastslået |
| --- | --- |

b)

vedkommendes need-to-know er fastslået

| c) | den pågældende har fået en PSC til den relevante grad eller på anden vis i kraft af sine funktioner er behørigt autoriseret i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, og |
| --- | --- |

c)

den pågældende har fået en PSC til den relevante grad eller på anden vis i kraft af sine funktioner er behørigt autoriseret i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, og

| d) | den pågældende er blevet gjort bekendt med regler og procedurer for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar med hensyn til beskyttelse af sådan informationer. |
| --- | --- |

d)

den pågældende er blevet gjort bekendt med regler og procedurer for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar med hensyn til beskyttelse af sådan informationer.

| 7. | EU-Udenrigstjenesten skal identificere de stillinger i sin organisation, hvor der er brug for information klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, og hvor der derfor er brug for en PSC til den relevante klassifikationsgrad, jf. stk. 4 ovenfor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Personale i EU-Udenrigstjenesten skal erklære, om de har statsborgerskab i mere end ét land. |
| --- | --- |

8.

PSC-anmodningsprocedurer i EU-Udenrigstjenesten

| 9. | For personale i EU-Udenrigstjenesten fremsender EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed det udfyldte spørgeskema om personelsikkerhed til NSA’en i den medlemsstat, hvor den pågældende er statsborger, og anmoder om, at der foretages en sikkerhedsundersøgelse med henblik på den klassifikationsgrad for EUCI, som den pågældende skal have adgang til. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hvis en person har statsborgerskab i mere end ét land, fremsendes anmodningen om en sikkerhedsundersøgelse til NSA’en i det land, hvorfra personen er blevet rekrutteret. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hvis EU-Udenrigstjenesten får kendskab til oplysninger, der er relevante for en sikkerhedsundersøgelse, om en person, der har ansøgt om en PSC med henblik på adgang til EUCI, underretter EU-Udenrigstjenesten den relevante NSA herom i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Efter gennemførelsen af sikkerhedsundersøgelsen underretter den relevante NSA EU-Udenrigstjenestens direktorat med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed om resultatet af undersøgelsen.






  a) | Hvis sikkerhedsundersøgelsen fører til den konklusion, at der ikke er konstateret negative forhold, som kan rejse tvivl om personens loyalitet, troværdighed og pålidelighed, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed tildele den pågældende autorisation til at få adgang til EUCI op til den relevante klassifikationsgrad indtil en bestemt dato. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Hvis sikkerhedsundersøgelsen fører til den konklusion, at der ikke er konstateret negative forhold, som kan rejse tvivl om personens loyalitet, troværdighed og pålidelighed, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed tildele den pågældende autorisation til at få adgang til EUCI op til den relevante klassifikationsgrad indtil en bestemt dato.

| b) | EU-Udenrigstjenesten træffer alle relevante foranstaltninger for at sikre, at de betingelser eller restriktioner, som NSA'en pålægger, gennemføres på behørig vis. NSA'en orienteres om resultatet. |
| --- | --- |

b)

EU-Udenrigstjenesten træffer alle relevante foranstaltninger for at sikre, at de betingelser eller restriktioner, som NSA'en pålægger, gennemføres på behørig vis. NSA'en orienteres om resultatet.

| c) | Hvis sikkerhedsundersøgelsen ikke fører til denne konklusion, underretter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed den pågældende person, der kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan anmode den kompetente NSA om eventuelle nærmere oplysninger, som denne kan give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Såfremt resultatet bekræftes, kan der ikke tildeles autorisation til adgang til EUCI. I så fald træffer EU-Udenrigstjenesten alle relevante foranstaltninger for at sikre, at den ansøger, der har indgivet en begæring, nægtes enhver adgang til EUCI. |
| --- | --- |

c)

Hvis sikkerhedsundersøgelsen ikke fører til denne konklusion, underretter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed den pågældende person, der kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan anmode den kompetente NSA om eventuelle nærmere oplysninger, som denne kan give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Såfremt resultatet bekræftes, kan der ikke tildeles autorisation til adgang til EUCI. I så fald træffer EU-Udenrigstjenesten alle relevante foranstaltninger for at sikre, at den ansøger, der har indgivet en begæring, nægtes enhver adgang til EUCI.

| 13. | Sikkerhedsundersøgelsen samt de opnåede resultater, på hvilke EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed bygger sin beslutning om, hvorvidt der skal tildeles en autorisation til adgang til EUCI eller ej, er underlagt de relevante love og bestemmelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat, herunder bestemmelser om klageadgang. Der kan indgives klager over afgørelser truffet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed på de betingelser, der er fastsat i personalevedtægtens artikel 90 og 91. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Den sikkerhedskonklusion, som en PSC er baseret på, forudsat at den stadig er gyldig, omfatter alle de arbejdsopgaver, den pågældende person udfører i EU-Udenrigstjenesten, Generalsekretariatet for Rådet eller Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | EU-Udenrigstjenesten accepterer en autorisation til at få adgang til EUCI, der er tildelt af en anden EU-institution eller et andet EU-organ eller -agentur, forudsat at den stadig er gyldig. Autorisationen omfatter alle de arbejdsopgaver, den pågældende person udfører inden for EU-Udenrigstjenesten. Den EU-institution eller det EU-organ eller -agentur, hvor personen påbegynder sin ansættelse, giver den relevante NSA meddelelse om den nye arbejdsgiver. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Hvis en persons ansættelsesperiode ikke påbegyndes inden for 12 måneder efter meddelelsen af sikkerhedsundersøgelsens resultat til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, eller hvis personens ansættelse afbrydes i en periode på 12 måneder eller mere, hvor denne ikke har været ansat i EU-Udenrigstjenesten, andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer eller i en medlemsstats nationale administration, som kræver adgang til klassificerede informationer, skal dette resultat meddeles den relevante NSA med henblik på at få bekræftet, at det fortsat er gyldigt og relevant. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Hvis EU-Udenrigstjenesten får kendskab til oplysninger om, at en person, der er i besiddelse af en gyldig PSC, udgør en sikkerhedsrisiko, underretter EU-Udenrigstjenesten den relevante NSA herom i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser og kan suspendere adgangen til EUCI eller inddrage autorisationen til at få adgang til EUCI. Når en NSA underretter EU-Udenrigstjenesten om, at den inddrager en sikkerhedskonklusion, der er givet i overensstemmelse med punkt 12, litra a), vedrørende en person, der er i besiddelse af en gyldig autorisation til at få adgang til EUCI, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed anmode NSA’en om de nærmere oplysninger, som denne er i stand til at give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Hvis de negative oplysninger bekræftes, inddrages førnævnte autorisation, og personen har ikke længere adgang til EUCI eller til stillinger, hvor en sådan adgang er mulig, eller hvor den pågældende ville kunne udgøre en sikkerhedsrisiko. |
| --- | --- |

17.

| 18. | En beslutning om at inddrage en autorisation til at få adgang til EUCI fra personale i EU-Udenrigstjenesten og, når det er relevant, grundene hertil meddeles den pågældende person, som kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. Oplysninger, der videregives af en NSA, er underlagt de relevante love og bestemmelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat, herunder bestemmelser om klageadgang. Der kan indgives klager over afgørelser truffet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed på de betingelser, der er fastsat i personalevedtægtens artikel 90 og 91. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Nationale eksperter, der udstationeres til EU-Udenrigstjenesten i en stilling, hvortil der kræves adgang til klassificerede informationer CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal fremlægge en gyldig national PSC for adgang til EUCI for den relevante klassifikationsgrad over for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, inden de påbegynder arbejdet. Ovenstående procedure forvaltes af den udsendende medlemsstat. |
| --- | --- |

19.

Registre over PSC'er

| 20. | EU-Udenrigstjenestens direktorat med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed vedligeholder en database over sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenters medarbejdere. Disse registre skal indeholde den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), datoen for PSC’en samt dens gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sammen med medlemsstaterne og andre EU-institutioner, -agenturer og -organer indføres der passende koordineringsprocedurer for at sikre, at EU-Udenrigstjenesten fører et korrekt og omfattende register over sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenters medarbejdere. |
| --- | --- |

21.

| 22. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan udstede et certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse (PSCC) med angivelse af den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), gyldighedsdatoen for den relevante PSC eller autorisation og certifikatets udløbsdato. |
| --- | --- |

22.

Undtagelser fra kravet om PSC

| 23. | Personer, der er behørigt autoriseret til adgang til EUCI i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, skal alt efter omstændighederne af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed gøres bekendt med deres sikkerhedsmæssige forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

23.

III.   UDDANNELSE I OG BEVIDSTGØRELSE OM SIKKERHED

| 24. | Alle personer skal, inden de opnår autorisation til adgang til EUCI, skriftligt bekræfte, at de har forstået deres forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI og konsekvenserne af en eventuel kompromittering af EUCI. Sådanne skriftlige bekræftelser registreres af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Alle personer, der er autoriseret til at få adgang til eller skal håndtere EUCI, skal indledningsvis gøres opmærksom på og med regelmæssige mellemrum gøres bekendt med sikkerhedsrisici og skal øjeblikkelig indberette enhver henvendelse eller aktivitet, de finder mistænkelig eller usædvanlig, til de relevante afdelings-/delegationssikkerhedskoordinatorer og til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Alle personer, der har fået adgang til EUCI, skal være omfattet af løbende personelsikkerhedsforanstaltninger (dvs. opfølgningsforanstaltninger), så længe de håndterer EUCI. Ansvaret for løbende personelsikkerhed påhviler:






  a) | Personer, der tildeles adgang til EUCI: De er personligt ansvarlige for deres egen sikkerhedsadfærd og skal straks indberette enhver henvendelse eller aktivitet, de finder mistænkelig eller usædvanlig, og enhver forandring vedrørende deres personlige omstændigheder, der kan have indvirkning på deres PSC eller autorisation til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- | --- |

26.

a)

Personer, der tildeles adgang til EUCI: De er personligt ansvarlige for deres egen sikkerhedsadfærd og skal straks indberette enhver henvendelse eller aktivitet, de finder mistænkelig eller usædvanlig, og enhver forandring vedrørende deres personlige omstændigheder, der kan have indvirkning på deres PSC eller autorisation til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| b) | Ledere: De er ansvarlige for at fastslå den enkelte persons need-to-know og sikre, at deres personale er bekendt med sikkerhedsforanstaltningerne og ansvaret for at beskytte EUCI, og for at overvåge deres personales sikkerhedsadfærd og enten tage fat på eventuelle problematiske sikkerhedsanliggender selv eller indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på deres medarbejderes PSC eller autorisation til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- |

b)

Ledere: De er ansvarlige for at fastslå den enkelte persons need-to-know og sikre, at deres personale er bekendt med sikkerhedsforanstaltningerne og ansvaret for at beskytte EUCI, og for at overvåge deres personales sikkerhedsadfærd og enten tage fat på eventuelle problematiske sikkerhedsanliggender selv eller indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på deres medarbejderes PSC eller autorisation til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| c) | Sikkerhedsaktører i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsorganisation, jf. artikel 12 i denne afgørelse: De er ansvarlige for at sørge for orienteringer om sikkerhedsbevidsthed for at sikre, at personale i deres område regelmæssigt bliver orienteret, for at fremme en stærk sikkerhedskultur inden for deres ansvarsområde og indføre foranstaltninger til overvågning af medarbejdernes sikkerhedsadfærd og for at indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på alle personers PSC, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- |

c)

Sikkerhedsaktører i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsorganisation, jf. artikel 12 i denne afgørelse: De er ansvarlige for at sørge for orienteringer om sikkerhedsbevidsthed for at sikre, at personale i deres område regelmæssigt bliver orienteret, for at fremme en stærk sikkerhedskultur inden for deres ansvarsområde og indføre foranstaltninger til overvågning af medarbejdernes sikkerhedsadfærd og for at indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på alle personers PSC, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| d) | EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne skal etablere de fornødne kanaler til at formidle information, der kan have indvirkning på alle personers PSC eller autorisation til adgang til EUCI. |
| --- | --- |

d)

EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne skal etablere de fornødne kanaler til at formidle information, der kan have indvirkning på alle personers PSC eller autorisation til adgang til EUCI.

| 27. | Alle personer, der ikke længere udfører funktioner, der kræver adgang til EUCI, skal underrettes om og, når det er relevant, skriftligt bekræfte deres forpligtelser med hensyn til fortsat beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

27.

IV.   EKSTRAORDINÆRE OMSTÆNDIGHEDER

| 28. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan i hastetilfælde, hvor det er behørigt begrundet i EU-Udenrigstjenestens interesse, og inden en fuldstændig sikkerhedsundersøgelse er afsluttet, efter samråd med NSA’en i den medlemsstat, hvor den pågældende er statsborger, og med forbehold af resultatet af en foreløbig kontrol for at undersøge, at der ikke er konstateret negative oplysninger, give tjenestemænd og øvrige ansatte i EU-Udenrigstjenesten midlertidig autorisation til at få adgang til EUCI med henblik på en specifik opgave. Der bør hurtigst muligt gennemføres en fuldstændig sikkerhedsundersøgelse. Sådanne midlertidige autorisationer er gyldige i en periode, der ikke overstiger seks måneder, og må ikke tillade adgang til informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. Alle personer, der har fået en midlertidig autorisation, skal skriftligt bekræfte, at de har forstået deres forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI og konsekvenserne af en eventuel kompromittering af EUCI. Sådanne skriftlige bekræftelser registreres af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Når en person skal tiltræde en stilling, hvortil der kræves en PSC med en højere klassifikationsgrad end den, den pågældende allerede har, kan tiltrædelsen ske midlertidigt, forudsat at:






  a) | den pågældendes leder på direktørniveau/delegationschefniveau skriftligt dokumenterer, at der er et tvingende behov for adgang til EUCI af en højere klassifikationsgrad |
| --- | --- | --- |

29.

a)

den pågældendes leder på direktørniveau/delegationschefniveau skriftligt dokumenterer, at der er et tvingende behov for adgang til EUCI af en højere klassifikationsgrad

| b) | adgangen er begrænset til bestemte EUCI til brug for arbejdsopgaverne |
| --- | --- |

b)

adgangen er begrænset til bestemte EUCI til brug for arbejdsopgaverne

| c) | den pågældende er i besiddelse af en gyldig PSC |
| --- | --- |

c)

den pågældende er i besiddelse af en gyldig PSC

| d) | der er iværksat foranstaltninger til at opnå autorisation til den klassifikationsgrad, som er påkrævet til stillingen |
| --- | --- |

d)

der er iværksat foranstaltninger til at opnå autorisation til den klassifikationsgrad, som er påkrævet til stillingen

| e) | den kompetente myndighed i tilstrækkeligt omfang har kontrolleret, at den pågældende ikke har begået alvorlige eller gentagne overtrædelser af sikkerhedsreglerne |
| --- | --- |

e)

den kompetente myndighed i tilstrækkeligt omfang har kontrolleret, at den pågældende ikke har begået alvorlige eller gentagne overtrædelser af sikkerhedsreglerne

| f) | den pågældendes varetagelse af arbejdsopgaverne godkendes af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

f)

den pågældendes varetagelse af arbejdsopgaverne godkendes af den kompetente myndighed

| g) | den relevante NSA/DSA, der har udstedt den pågældendes PSC, er blevet hørt, og der ikke er modtaget nogen indvendinger, og |
| --- | --- |

g)

den relevante NSA/DSA, der har udstedt den pågældendes PSC, er blevet hørt, og der ikke er modtaget nogen indvendinger, og

| h) | undtagelsen registreres i den ansvarlige registratur eller underregistratur med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til. |
| --- | --- |

h)

undtagelsen registreres i den ansvarlige registratur eller underregistratur med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til.

| 30. | Ovennævnte procedure anvendes for engangsadgang til EUCI med en klassifikationsgrad, der er ét trin højere end den, personen er sikkerhedsgodkendt til. Der må ikke gøres tilbagevendende brug af denne procedure. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Under ganske særlige omstændigheder, f.eks. i forbindelse med missioner i fjendtlige miljøer eller under en eskalerende international krise, kan den højtstående repræsentant, EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed eller generaldirektøren for ressourceforvaltning, såfremt det er tvingende nødvendigt, især for at redde menneskeliv, give tilladelse, så vidt muligt skriftligt, til, at personer, der ikke har den krævede PSC, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, hvis en sådan tilladelse er absolut nødvendig. Denne tilladelse skal registreres i direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Drejer det sig om informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, begrænses denne nødadgang til EU-borgere, som allerede er autoriseret til at få adgang enten til den nationale klassifikationsgrad, der svarer til TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, eller til informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET. |
| --- | --- |

32.

| 33. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsudvalg underrettes om tilfælde, hvor proceduren i punkt 31 og 32 anvendes. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Sikkerhedsudvalget forelægges hvert år en rapport om anvendelsen af procedurerne i dette afsnit. |
| --- | --- |

34.

V.   DELTAGELSE I MØDER PÅ EU-UDENRIGSTJENESTENS HOVEDKONTOR OG I EU-DELEGATIONER

| 35. | Når personer skal deltage i møder i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, hvor der drøftes informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal deres PSC-status bekræftes. For medlemsstaternes repræsentanter, tjenestemænd fra Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen fremsender de relevante myndigheder et PSCC eller en anden dokumentation for PSC til EU-Udenrigstjenestens direktorat med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, EU-delegationens sikkerhedskoordinator, eller dokumenterne forelægges undtagelsesvis af den pågældende person. Der kan eventuelt anvendes en konsolideret navneliste, som indeholder den relevante dokumentation for PSC. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Hvis en PSC for adgang til EUCI inddrages fra en person, hvis arbejdsopgaver kræver deltagelse i møder på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor eller i en EU-delegation, hvor der drøftes informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, underretter den kompetente myndighed direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed herom. |
| --- | --- |

36.

VI.   POTENTIEL ADGANG TIL EUCI

| 37. | Når personer skal ansættes under forhold, hvor de eventuelt kan få adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal de sikkerhedsgodkendes på behørig vis eller skal til stadighed ledsages. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kurerer, vagter og eskorter skal sikkerhedsgodkendes til den relevante klassifikationsgrad eller på anden vis undersøges i passende omfang i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, med jævne mellemrum bekendtgøres med sikkerhedsprocedurer til beskyttelse af EUCI og de forpligtelser, der påhviler dem med hensyn til beskyttelse af de informationer, de får betroet, eller som de uforvarende har adgang til. |
| --- | --- |

38.

---

BILAG A II

FYSISK SIKKERHED FOR EU'S KLASSIFICEREDE INFORMATIONER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 6 i bilag A. Det fastsætter mindstekrav til den fysiske beskyttelse af lokaliteter, bygninger, kontorer, lokaler og andre områder, hvor EUCI håndteres og opbevares, herunder områder, der huser CIS’er. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De fysiske sikkerhedsforanstaltninger udformes med henblik på at forhindre uautoriseret adgang til EUCI ved:






  a) | at sikre, at EUCI håndteres og opbevares hensigtsmæssigt |
| --- | --- | --- |

2.

a)

at sikre, at EUCI håndteres og opbevares hensigtsmæssigt

| b) | at muliggøre personalemæssig adskillelse for så vidt angår adgang til EUCI på grundlag af personalets need-to-know og, når det er relevant, dets sikkerhedsgodkendelse |
| --- | --- |

b)

at muliggøre personalemæssig adskillelse for så vidt angår adgang til EUCI på grundlag af personalets need-to-know og, når det er relevant, dets sikkerhedsgodkendelse

| c) | at afskrække fra, vanskeliggøre og afsløre uautoriserede handlinger og |
| --- | --- |

c)

at afskrække fra, vanskeliggøre og afsløre uautoriserede handlinger og

| d) | at forhindre eller forsinke, at indtrængere skaffer sig hemmelig adgang eller tiltvinger sig adgang. |
| --- | --- |

d)

at forhindre eller forsinke, at indtrængere skaffer sig hemmelig adgang eller tiltvinger sig adgang.

II.   FYSISKE SIKKERHEDSKRAV OG -FORANSTALTNINGER

| 3. | EU-Udenrigstjenesten skal anvende en risikostyringsproces med henblik på sikkerhedsbeskyttelse af EUCI i deres lokaliteter for at sikre, at der anvendes et fysisk beskyttelsesniveau, der svarer til den vurderede risiko. Risikostyringsprocessen skal tage hensyn til alle relevante faktorer, navnlig:






  a) | EUCI's klassifikationsgrad |
| --- | --- | --- |

3.

a)

EUCI's klassifikationsgrad

| b) | formen og mængden af EUCI under hensyn til, at store mængder eller en samling af EUCI kan kræve, at der skal anvendes strengere beskyttelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

b)

formen og mængden af EUCI under hensyn til, at store mængder eller en samling af EUCI kan kræve, at der skal anvendes strengere beskyttelsesforanstaltninger

| c) | omgivelserne og strukturen af de bygninger eller områder, hvor EUCI opbevares |
| --- | --- |

c)

omgivelserne og strukturen af de bygninger eller områder, hvor EUCI opbevares

| d) | vurderingen af trusler fra tredjelande som udviklet af INTCEN og kontraefterretningsenheden i direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed på grundlag af navnlig rapporter fra EU-delegationer |
| --- | --- |

d)

vurderingen af trusler fra tredjelande som udviklet af INTCEN og kontraefterretningsenheden i direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed på grundlag af navnlig rapporter fra EU-delegationer

| e) | den vurderede trussel fra efterretningstjenester, der har EU eller medlemsstaterne som mål, samt fra sabotage, terrorisme og undergravende eller anden kriminel virksomhed. |
| --- | --- |

e)

den vurderede trussel fra efterretningstjenester, der har EU eller medlemsstaterne som mål, samt fra sabotage, terrorisme og undergravende eller anden kriminel virksomhed.

| 4. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed fastlægger under anvendelse af begrebet dybdeforsvar den rette kombination af de fysiske sikkerhedsforanstaltninger, der skal iværksættes. De kan omfatte en eller flere af følgende foranstaltninger:






  a) | en perimeterafspærring: en fysisk afspærring, der afgrænser et område, som kræver sikkerhedsbeskyttelse |
| --- | --- | --- |

4.

a)

en perimeterafspærring: en fysisk afspærring, der afgrænser et område, som kræver sikkerhedsbeskyttelse

| b) | system til afsløring af indtrængen (IDS): Et IDS kan anvendes for at øge det sikkerhedsniveau, en perimeterafspærring giver, eller anvendes i rum og bygninger i stedet for sikkerhedspersonale eller for at bistå dette personale |
| --- | --- |

b)

system til afsløring af indtrængen (IDS): Et IDS kan anvendes for at øge det sikkerhedsniveau, en perimeterafspærring giver, eller anvendes i rum og bygninger i stedet for sikkerhedspersonale eller for at bistå dette personale

| c) | adgangskontrol: Der kan foretages adgangskontrol ved et anlæg, en bygning eller flere bygninger i et anlæg eller i forbindelse med områder eller rum inde i en bygning. Kontrollen kan foretages elektronisk, elektromekanisk, udføres af sikkerhedspersonale og/eller en receptionist eller ved hjælp af andre fysiske metoder |
| --- | --- |

c)

adgangskontrol: Der kan foretages adgangskontrol ved et anlæg, en bygning eller flere bygninger i et anlæg eller i forbindelse med områder eller rum inde i en bygning. Kontrollen kan foretages elektronisk, elektromekanisk, udføres af sikkerhedspersonale og/eller en receptionist eller ved hjælp af andre fysiske metoder

| d) | sikkerhedspersonale: Der kan ansættes sikkerhedspersonale, der er uddannet, er under tilsyn og, når det er nødvendigt, har en relevant sikkerhedsgodkendelse, bl.a. for at afskrække personer, der planlægger hemmelig indtrængen |
| --- | --- |

d)

sikkerhedspersonale: Der kan ansættes sikkerhedspersonale, der er uddannet, er under tilsyn og, når det er nødvendigt, har en relevant sikkerhedsgodkendelse, bl.a. for at afskrække personer, der planlægger hemmelig indtrængen

| e) | intern TV-overvågning (CCTV) Sikkerhedspersonalet kan anvende CCTV for at kontrollere hændelser og IDS-alarmer på store anlæg eller langs perimetre |
| --- | --- |

e)

intern TV-overvågning (CCTV) Sikkerhedspersonalet kan anvende CCTV for at kontrollere hændelser og IDS-alarmer på store anlæg eller langs perimetre

| f) | sikkerhedsbelysning: Der kan anvendes sikkerhedsbelysning for at afskrække en potentiel indtrænger og for at skaffe den belysning, der er nødvendig for en effektiv overvågning foretaget direkte af sikkerhedspersonalet eller indirekte ved hjælp af et CCTV-system, og |
| --- | --- |

f)

sikkerhedsbelysning: Der kan anvendes sikkerhedsbelysning for at afskrække en potentiel indtrænger og for at skaffe den belysning, der er nødvendig for en effektiv overvågning foretaget direkte af sikkerhedspersonalet eller indirekte ved hjælp af et CCTV-system, og

| g) | eventuelle andre passende fysiske foranstaltninger, der skal afskrække fra eller afsløre uautoriseret adgang eller forhindre tab af eller skade på EUCI. |
| --- | --- |

g)

eventuelle andre passende fysiske foranstaltninger, der skal afskrække fra eller afsløre uautoriseret adgang eller forhindre tab af eller skade på EUCI.

| 5. | Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed kan bemyndiges til at foretage visitation ved ind- og udgang som afskrækkelse mod uautoriseret indførelse af materiale eller uautoriseret fjernelse af EUCI fra lokaliteter eller bygninger. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Når der er risiko for indblik i EUCI, selv uforsætligt, skal der træffes passende foranstaltninger til at imødegå denne risiko. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I forbindelse med nye faciliteter skal der defineres fysiske sikkerhedskrav og funktionelle specifikationer som en del af planlægningen og udformningen af faciliteterne. I forbindelse med eksisterende faciliteter skal de fysiske sikkerhedskrav opfyldes i videst mulig udstrækning. |
| --- | --- |

7.

III.   UDSTYR TIL FYSISK BESKYTTELSE AF EUCI

| 8. | Når der skal anskaffes udstyr (f.eks. sikkerhedscontainere, makulatorer, dørlåse, CCTV, elektroniske adgangskontrolsystemer, IDS, alarmsystemer) til fysisk beskyttelse af EUCI, skal EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sikre, at udstyret opfylder de godkendte tekniske standarder og minimumskrav. |
| --- | --- |

8.

| 9. | De tekniske specifikationer for udstyr, der skal anvendes til fysisk beskyttelse af EUCI, fastsættes i sikkerhedsretningslinjer, der skal godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsudvalget. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sikkerhedssystemer skal inspiceres med jævne mellemrum, og udstyret skal vedligeholdes regelmæssigt. Vedligeholdelsesarbejdet skal tage hensyn til resultatet af inspektionerne for at sikre, at udstyret fortsat fungerer optimalt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Effektiviteten af de individuelle sikkerhedsforanstaltninger og af det samlede sikkerhedssystem skal reevalueres ved hver inspektion. |
| --- | --- |

11.

IV.   FYSISK BESKYTTEDE OMRÅDER

| 12. | Der etableres to typer fysisk beskyttede områder, eller nationale pendanter hertil, med henblik på den fysiske beskyttelse af EUCI:






  a) | administrative områder og |
| --- | --- | --- |

12.

a)

administrative områder og

| b) | sikrede områder (herunder teknisk sikrede områder). |
| --- | --- |

b)

sikrede områder (herunder teknisk sikrede områder).

| 13. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed bestemmer, at et område opfylder kravene til at blive betegnet som et administrativt område, et sikret område eller et teknisk sikret område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | For så vidt angår administrative områder:






  a) | der etableres en synligt afgrænset perimeter, der muliggør kontrol af personer og, når det er muligt, af køretøjer |
| --- | --- | --- |

14.

a)

der etableres en synligt afgrænset perimeter, der muliggør kontrol af personer og, når det er muligt, af køretøjer

| b) | uledsaget adgang tillades kun for personer, der er behørigt autoriseret, på hovedkontoret af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og i EU-delegationer af delegationschefen og |
| --- | --- |

b)

uledsaget adgang tillades kun for personer, der er behørigt autoriseret, på hovedkontoret af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og i EU-delegationer af delegationschefen og

| c) | alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol. |
| --- | --- |

c)

alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol.

| 15. | For så vidt angår sikrede områder:






  a) | der etableres en synligt afgrænset og beskyttet perimeter, hvor al ind- og udgang kontrolleres ved hjælp af et adgangskort eller et persongenkendelsessystem |
| --- | --- | --- |

15.

a)

der etableres en synligt afgrænset og beskyttet perimeter, hvor al ind- og udgang kontrolleres ved hjælp af et adgangskort eller et persongenkendelsessystem

| b) | uledsaget adgang tillades kun for personer, der er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og specifikt bemyndiget til at komme ind på området på grundlag af deres need-to-know, |
| --- | --- |

b)

uledsaget adgang tillades kun for personer, der er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og specifikt bemyndiget til at komme ind på området på grundlag af deres need-to-know,

| c) | alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol. |
| --- | --- |

c)

alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol.

| 16. | Hvis adgang til et sikret område i praksis indebærer direkte adgang til de klassificerede informationer, der opbevares deri, gælder følgende yderligere krav:






  a) | den højeste sikkerhedsklassifikationsgrad for de informationer, der normalt opbevares i området, skal klart angives |
| --- | --- | --- |

16.

a)

den højeste sikkerhedsklassifikationsgrad for de informationer, der normalt opbevares i området, skal klart angives

| b) | alle besøgende skal have en specifik autorisation til at få adgang til området, skal til stadighed ledsages og skal være passende sikkerhedsgodkendt, medmindre der træffes foranstaltninger, der sikrer, at der ikke er mulighed for adgang til EUCI |
| --- | --- |

b)

alle besøgende skal have en specifik autorisation til at få adgang til området, skal til stadighed ledsages og skal være passende sikkerhedsgodkendt, medmindre der træffes foranstaltninger, der sikrer, at der ikke er mulighed for adgang til EUCI

| c) | elektronisk udstyr må ikke bringes med ind på området. |
| --- | --- |

c)

elektronisk udstyr må ikke bringes med ind på området.

| 17. | Sikrede områder, der er beskyttet mod aflytning, udpeges som teknisk sikrede områder. Følgende yderligere krav gælder:






  a) | sådanne områder skal udstyres med IDS, være aflåst, når de ikke er i brug, og være bevogtet, når de er i brug. Eventuelle nøgler skal kontrolleres i overensstemmelse med afsnit VI i dette bilag |
| --- | --- | --- |

17.

a)

sådanne områder skal udstyres med IDS, være aflåst, når de ikke er i brug, og være bevogtet, når de er i brug. Eventuelle nøgler skal kontrolleres i overensstemmelse med afsnit VI i dette bilag

| b) | alle personer og alt materiel, der kommer ind i disse områder, skal kontrolleres |
| --- | --- |

b)

alle personer og alt materiel, der kommer ind i disse områder, skal kontrolleres

| c) | områderne skal underkastes regelmæssige fysiske og/eller tekniske inspektioner som krævet af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. Inspektionerne skal desuden foretages efter en eventuel uautoriseret adgang eller ved mistanke om, at en sådan adgang har fundet sted, og |
| --- | --- |

c)

områderne skal underkastes regelmæssige fysiske og/eller tekniske inspektioner som krævet af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed. Inspektionerne skal desuden foretages efter en eventuel uautoriseret adgang eller ved mistanke om, at en sådan adgang har fundet sted, og

| d) | områderne må ikke indeholde uautoriserede kommunikationslinjer, uautoriserede telefoner eller andre uautoriserede kommunikationsanordninger og uautoriseret elektrisk eller elektronisk udstyr. |
| --- | --- |

d)

områderne må ikke indeholde uautoriserede kommunikationslinjer, uautoriserede telefoner eller andre uautoriserede kommunikationsanordninger og uautoriseret elektrisk eller elektronisk udstyr.

| 18. | Inden der skal anvendes kommunikationsanordninger og elektrisk eller elektronisk udstyr af enhver art i områder, hvor der afholdes møder om eller arbejdes med informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller højere, og når truslen for EUCI vurderes som værende stor, skal dette udstyr uanset punkt 17, litra d), først undersøges af holdet vedrørende tekniske sikkerhedsforanstaltninger i direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed for at sikre, at ingen forståelige informationer uagtsomt eller ulovligt transmitteres ud af det sikrede områdes perimeter ved hjælp af sådant udstyr. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sikrede områder, hvor der ikke er vagtpersonale døgnet rundt, skal, når det er relevant, inspiceres ved afslutningen af normal arbejdstid og med tilfældige intervaller uden for normal arbejdstid, medmindre der findes et IDS. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sikrede områder og teknisk sikrede områder kan etableres midlertidigt inden for et administrativt område med henblik på at afholde et klassificeret møde eller til et andet lignende formål. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Der skal udarbejdes operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP’er) for hvert sikret område, der indeholder bestemmelser om:






  a) | klassifikationsgraden for de EUCI, der kan håndteres og opbevares i området |
| --- | --- | --- |

21.

a)

klassifikationsgraden for de EUCI, der kan håndteres og opbevares i området

| b) | de overvågnings- og beskyttelsesforanstaltninger, der skal opretholdes |
| --- | --- |

b)

de overvågnings- og beskyttelsesforanstaltninger, der skal opretholdes

| c) | de personer, der er autoriseret til at få uledsaget adgang til området i kraft af deres need-to-know og sikkerhedsgodkendelse |
| --- | --- |

c)

de personer, der er autoriseret til at få uledsaget adgang til området i kraft af deres need-to-know og sikkerhedsgodkendelse

| d) | når det er relevant, procedurerne for ledsagelse eller for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, når andre personer autoriseres til at få adgang til området |
| --- | --- |

d)

når det er relevant, procedurerne for ledsagelse eller for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, når andre personer autoriseres til at få adgang til området

| e) | andre relevante foranstaltninger og procedurer. |
| --- | --- |

e)

andre relevante foranstaltninger og procedurer.

| 22. | Der skal om nødvendigt bygges bokslokaler inden for sikrede områder. Vægge, gulve, lofter, vinduer og låsbare døre skal godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og yde tilsvarende beskyttelse som den, en sikkerhedscontainer, der er godkendt til opbevaring af EUCI af samme klassifikationsgrad, yder. |
| --- | --- |

22.

V.   FYSISKE BESKYTTELSESFORANSTALTNINGER MED HENBLIK PÅ HÅNDTERING OG OPBEVARING AF EUCI

| 23. | EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, kan håndteres:






  a) | i et sikret område |
| --- | --- | --- |

23.

a)

i et sikret område

| b) | i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller |
| --- | --- |

b)

i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller

| c) | uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag III, punkt 30-42, og har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastlagt i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang. |
| --- | --- |

c)

uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag III, punkt 30-42, og har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastlagt i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang.

| 24. | EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, skal opbevares i passende aflåste kontormøbler i et administrativt område eller et sikret område. De kan opbevares midlertidigt uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastlagt i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. |
| --- | --- |

24.

| 25. | EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, kan håndteres:






  a) | i et sikret område |
| --- | --- | --- |

25.

a)

i et sikret område

| b) | i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller |
| --- | --- |

b)

i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller

| c) | uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne:






  i) | transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag A III, punkt 30-42 |
| --- | --- | --- |

c)

uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne:

i)

transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag A III, punkt 30-42

| ii) | har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastlagt i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang |
| --- | --- |

ii)

har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastlagt i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang

| iii) | til enhver tid har EUCI under personlig kontrol og |
| --- | --- |

iii)

til enhver tid har EUCI under personlig kontrol og

| iv) | i tilfælde af dokumenter i papirform har underrettet den relevante registratur om situationen. |
| --- | --- |

iv)

i tilfælde af dokumenter i papirform har underrettet den relevante registratur om situationen.

| 26. | EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, skal opbevares i et sikret område i en sikkerhedscontainer eller i et bokslokale. |
| --- | --- |

26.

| 27. | EUCI, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, skal håndteres i et sikret område. |
| --- | --- |

27.

| 28. | EUCI, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, skal opbevares i et sikret område på hovedkontoret under et af følgende forhold:






  a) | i en sikkerhedscontainer, der er i overensstemmelse med punkt 8, med en eller flere af følgende former for supplerende kontrol:






  i) | permanent beskyttelse eller kontrol foretaget af sikkerhedsgodkendt sikkerhedspersonale eller vagtpersonale |
| --- | --- | --- | --- |

28.

a)

i en sikkerhedscontainer, der er i overensstemmelse med punkt 8, med en eller flere af følgende former for supplerende kontrol:

i)

permanent beskyttelse eller kontrol foretaget af sikkerhedsgodkendt sikkerhedspersonale eller vagtpersonale

| ii) | et godkendt IDS kombineret med indsatssikkerhedspersonale |
| --- | --- |

ii)

et godkendt IDS kombineret med indsatssikkerhedspersonale

eller

| b) | i et bokslokale udstyret med IDS og kombineret med indsatssikkerhedspersonale. |
| --- | --- |

b)

i et bokslokale udstyret med IDS og kombineret med indsatssikkerhedspersonale.

| 29. | Regler for transport af EUCI uden for fysisk beskyttede områder findes i bilag A III. |
| --- | --- |

29.

VI.   KONTROL MED NØGLER OG KODER, DER ANVENDES TIL SIKKERHEDSBESKYTTELSE AF EUCI

| 30. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed fastsætter procedurer for forvaltning af nøgler og koder til kontorer, rum, bokslokaler og sikkerhedscontainere på alle EU-Udenrigstjenestens lokaliteter. Sådanne procedurer skal beskytte mod uautoriseret adgang. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Koder skal læres udenad af det mindst mulige antal personer, der har behov for at kende dem. Koder til sikkerhedscontainere og bokslokaler, hvor der opbevares EUCI, skal ændres:






  a) | når der modtages en ny container |
| --- | --- | --- |

31.

a)

når der modtages en ny container

| b) | når der sker en udskiftning i det personale, der kender koden |
| --- | --- |

b)

når der sker en udskiftning i det personale, der kender koden

| c) | når der er konstateret en kompromittering, eller der er mistanke herom |
| --- | --- |

c)

når der er konstateret en kompromittering, eller der er mistanke herom

| d) | når der er foretaget vedligeholdelse eller reparation af en lås, og |
| --- | --- |

d)

når der er foretaget vedligeholdelse eller reparation af en lås, og

| e) | mindst hver 12. måned. |
| --- | --- |

e)

mindst hver 12. måned.

---

BILAG A III

FORVALTNING AF KLASSIFICEREDE INFORMATIONER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 7 i bilag A. Det fastsætter de administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at bidrage til at afskrække fra, afsløre og genoprette efter forsætlig eller uagtsom kompromittering eller tab af sådanne informationer. |
| --- | --- |

1.

II.   KLASSIFIKATIONSSTYRING

Klassifikation og mærkning

| 2. | Informationer klassificeres, hvis de kræver beskyttelse med hensyn til fortroligheden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det er udstederen af EUCI, der er ansvarlig for at fastlægge klassifikationsgraden, anvende den relevante klassifikationsmærkning, fastlægge udbredelsen af informationerne til de tilsigtede modtagere og anvende den relevante videregivelsespåtegning, i overensstemmelse med EU-Udenrigstjenestens relevante retningslinjer for etablering af EUCI. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EUCI’s klassifikationsgrad fastlægges i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i bilag A og ved henvisning til de sikkerhedsretningslinjer, der godkendes i henhold til artikel 3, stk. 3, i bilag A. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Klassificerede informationer fra medlemsstaterne, der udveksles med EU-Udenrigstjenesten, skal tildeles den samme beskyttelsesgrad som EUCI og have en tilsvarende klassifikationsgrad. Der findes en sammenligningstabel i tillæg B til denne afgørelse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sikkerhedsklassifikationen og, hvor dette er relevant, datoen eller den specifikke hændelse, hvorefter informationerne kan nedklassificeres eller afklassificeres, skal fremgå klart og korrekt, uanset om EUCI gives i papirform, mundtligt, elektronisk eller i en anden form. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De enkelte dele af et dokument (dvs. sider, afsnit og punkter i et dokument samt bilag, tillæg og vedhæftet materiale) kan kræve forskellig klassifikationsgrad, og skal mærkes i overensstemmelse hermed, også under opbevaring i elektronisk form. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I videst muligt omfang skal dokumenter, der indeholder dele med forskellig klassifikationsgrad, struktureres, så dele med en anden klassifikationsgrad let kan identificeres og udskilles, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Et dokuments eller dossiers samlede klassifikationsgrad skal mindst være den samme som den del, der har den højeste klassifikationsgrad. Når informationer er indsamlet fra forskellige kilder, skal det endelige produkt tages op til revision for at fastlægge dets samlede klassifikationsgrad, da det kan tilsige en højere klassifikationsgrad end de enkelte dele. |
| --- | --- |

9.

| 10. | En følgeskrivelse klassificeres lige så højt som bilagenes højeste klassifikationsgrad. Udstederen skal klart ved hjælp af en passende mærkning angive, på hvilket niveau følgeskrivelsen skal klassificeres, hvis den adskilles fra sine bilag, f.eks.: |
| --- | --- |

10.

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL Uden vedhæftet materiale RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Mærkning

| 11. | Ud over en af de klassifikationsmærkninger, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i bilag A, kan EUCI forsynes med yderligere mærkninger, f.eks. med:






  a) | en identifikator for at angive udstederen eller |
| --- | --- | --- |

11.

a)

en identifikator for at angive udstederen eller

| b) | eventuelle særlige påtegninger, kodeord eller akronymer, der angiver det aktivitetsområde, som dokumentet omhandler, en særlig distribution på need-to-know-basis eller begrænset anvendelse |
| --- | --- |

b)

eventuelle særlige påtegninger, kodeord eller akronymer, der angiver det aktivitetsområde, som dokumentet omhandler, en særlig distribution på need-to-know-basis eller begrænset anvendelse

| c) | påtegning om mulighederne for videregivelse. |
| --- | --- |

c)

påtegning om mulighederne for videregivelse.

| 12. | Hvis det besluttes at videregive EUCI til et tredjeland eller en international organisation, fremsender direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed de pågældende klassificerede informationer med en videregivelsespåtegning, der angiver det tredjeland eller den internationale organisation, som informationerne er videregivet til. |
| --- | --- |

12.

| 13. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed vedtager en liste over godkendte mærkninger. |
| --- | --- |

13.

Forkortede klassifikationsmærkninger

| 14. | Standardiserede forkortede klassifikationsmærkninger kan anvendes for at angive klassifikationsgraden for de enkelte afsnit af en tekst. Forkortelserne erstatter ikke den uforkortede klassifikationsmærkning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Følgende standardforkortelser kan anvendes i EU’s klassificerede dokumenter for at angive afsnits eller tekstdeles klassifikationsgrad, hvis teksten er kortere end en enkelt side:






  TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | TS-UE/EU-TS |
| --- | --- | --- |
| SECRET UE/EU SECRET | S-UE/EU-S |
| CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | C-UE/EU-C |
| RESTREINT UE/EU RESTRICTED | R-UE/EU-R |

15.

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

TS-UE/EU-TS

SECRET UE/EU SECRET

S-UE/EU-S

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

C-UE/EU-C

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

R-UE/EU-R

Udarbejdelse af EUCI

| 16. | Når der udarbejdes et klassificeret EU-dokument,






  a) | skal hver side være tydeligt mærket med klassifikationsgraden |
| --- | --- | --- |

16.

a)

skal hver side være tydeligt mærket med klassifikationsgraden

| b) | skal hver side nummereres |
| --- | --- |

b)

skal hver side nummereres

| c) | skal dokumentet være forsynet med et referencenummer og et emne, der ikke i sig selv er en klassificeret information, medmindre det er mærket som sådan |
| --- | --- |

c)

skal dokumentet være forsynet med et referencenummer og et emne, der ikke i sig selv er en klassificeret information, medmindre det er mærket som sådan

| d) | skal dokumentet være forsynet med dato |
| --- | --- |

d)

skal dokumentet være forsynet med dato

| e) | skal dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, have et eksemplarnummer på hver side, hvis de skal udsendes i flere eksemplarer. |
| --- | --- |

e)

skal dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, have et eksemplarnummer på hver side, hvis de skal udsendes i flere eksemplarer.

| 17. | Hvis punkt 16 ikke kan finde anvendelse på EUCI, træffes der andre passende foranstaltninger i overensstemmelse med de sikkerhedsretningslinjer, der [...] fastlægges i medfør af denne afgørelse. |
| --- | --- |

17.

Nedklassificering og afklassificering af EUCI

| 18. | På det tidspunkt, hvor informationerne udarbejdes, angiver udstederen så vidt muligt og især i forbindelse med informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, om EUCI kan nedklassificeres eller afklassificeres på en bestemt dato eller efter en specifik begivenhed. |
| --- | --- |

18.

| 19. | EU-Udenrigstjenesten tager regelmæssigt EUCI i dets besiddelse op til revision for at vurdere, om klassifikationsgraden fortsat skal finde anvendelse. EU-Udenrigstjenesten opretter et system, således at klassifikationsgraden for registrerede EUCI, som det har udfærdiget, tages op til revision mindst hvert femte år. En sådan revision er ikke nødvendig, hvis udstederen fra begyndelsen har angivet et specifikt tidspunkt, hvor informationerne automatisk nedklassificeres eller afklassificeres, og informationerne er mærket i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

19.

III.   SIKKERHEDSREGISTRERING AF EUCI

| 20. | Der oprettes en central registratur på hovedkontoret. For alle organisatoriske enheder i EU-Udenrigstjenesten, som håndterer EUCI, oprettes en ansvarlig registratur, som er underordnet den centrale registratur, for at sikre, at EUCI håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse. Registraturerne oprettes som sikrede områder som defineret i bilag A.
  Hver EU-delegation opretter sin egen EUCI-registratur.
  EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udpeger en hovedregistratur for disse registraturer. |
| --- | --- |

20.

Hver EU-delegation opretter sin egen EUCI-registratur.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udpeger en hovedregistratur for disse registraturer.

| 21. | I denne afgørelse forstås ved sikkerhedsregistrering (»registrering«) anvendelse af procedurer, som registrerer materialets livscyklus, inklusive dets udbredelse og destruktion. I forbindelse med et CIS kan registreringsprocedurerne gennemføres ved processer i selve CIS’et. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Alt materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal registreres, når det ankommer til eller forlader en organisatorisk enhed, herunder EU-delegationer. Informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, registreres i dertil oprettede registraturer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Den centrale registratur skal på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor være den vigtigste ind- og udgang ved udveksling af klassificerede informationer med tredjelande og internationale organisationer. Den skal føre register over alle disse udvekslinger. |
| --- | --- |

23.

| 24. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender sikkerhedsretningslinjer vedrørende sikkerhedsregistrering af EUCI i henhold til artikel 14 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

24.

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET-registraturer

| 25. | Den centrale registratur oprettes på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, og skal fungere som central myndighed for modtagelse og afsendelse af informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. Der kan i det nødvendige omfang oprettes underregistraturer, der håndterer disse informationer i registreringsøjemed. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Underregistraturer må ikke sende TRES SECRET UE/EU TOP SECRET-dokumenter direkte til andre underregistraturer under samme centrale TRES SECRET UE/EU TOP SECRET-registratur eller til anden side uden sidstnævntes udtrykkelige skriftlige godkendelse. |
| --- | --- |

26.

IV.   KOPIERING OG OVERSÆTTELSE AF EU’s KLASSIFICEREDE DOKUMENTER

| 27. | Dokumenter, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, må kun kopieres eller oversættes med udstederens forudgående skriftlige samtykke. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Hvis udstederen af dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller lavere, ikke har stillet særlige betingelser for kopiering eller oversættelse af dem, kan sådanne dokumenter kopieres eller oversættes efter instruks fra den, der er i besiddelse af dem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | De sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for det oprindelige dokument, gælder også for kopier og oversættelser af det. Der må kun tages kopier af dokumenter, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, af en relevant (under-)registratur og med en sikret kopimaskine. Kopierne skal registreres. |
| --- | --- |

29.

V.   TRANSPORT AF EUCI

| 30. | Transport af EUCI er omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne i punkt 32-42. Ved transport af EUCI ved hjælp af elektroniske medier kan nedennævnte sikkerhedsforanstaltninger uanset artikel 7, stk. 4, i bilag A suppleres med de relevante tekniske modforanstaltninger som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed med henblik på at minimere risikoen for tab eller kompromittering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udfærdiger instruktioner for transport af EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse. |
| --- | --- |

31.

I en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger

| 32. | EUCI, der transporteres i en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger, skal tildækkes for at forhindre observation af deres indhold. |
| --- | --- |

32.

| 33. | I en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger skal informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, transporteres af hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendte personer i en sikret kuvert, hvorpå kun modtagerens navn er angivet. |
| --- | --- |

33.

Inden for EU

| 34. | EUCI, der transporteres mellem bygninger eller lokaliteter inden for EU, skal pakkes, så de er beskyttet mod uautoriseret videregivelse. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Transport af informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller lavere, skal inden for EU ske på en af følgende måder:






  a) | militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt |
| --- | --- | --- |

35.

a)

militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt

| b) | håndbåret under forudsætning af:






  i) | at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II |
| --- | --- | --- |

b)

håndbåret under forudsætning af:

i)

at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II

| ii) | at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder |
| --- | --- |

ii)

at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder

| iii) | at enkeltpersoner er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og gjort bekendt med deres sikkerhedsansvar. |
| --- | --- |

iii)

at enkeltpersoner er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og gjort bekendt med deres sikkerhedsansvar.

| iv) | at enkeltpersoner om nødvendigt får udstedt et kurercertifikat |
| --- | --- |

iv)

at enkeltpersoner om nødvendigt får udstedt et kurercertifikat

| c) | nationale posttjenester eller kommercielle kurertjenester under forudsætning af:






  i) | at de er godkendt af den relevante NSA i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser |
| --- | --- | --- |

c)

nationale posttjenester eller kommercielle kurertjenester under forudsætning af:

i)

at de er godkendt af den relevante NSA i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser

| ii) | at de anvender passende beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med de minimumskrav, der skal fastsættes i sikkerhedsretningslinjerne i medfør af denne afgørelses artikel 21, stk. 1. |
| --- | --- |

ii)

at de anvender passende beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med de minimumskrav, der skal fastsættes i sikkerhedsretningslinjerne i medfør af denne afgørelses artikel 21, stk. 1.

Ved transport fra en medlemsstat til en anden finder bestemmelserne i litra c) kun anvendelse på informationer, der er klassificeret op til CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL.

| 36. | Materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET (f.eks. udstyr eller maskiner), der ikke kan transporteres på de i punkt 34 omhandlede måder, transporteres som fragt af kommercielle fragtfirmaer i overensstemmelse med bilag A V. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Transport af informationer, der er klassificeret TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, mellem bygninger eller lokaliteter inden for EU, skal ske ved hjælp af militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

37.

Fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande

| 38. | EUCI, der transporteres fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande, skal pakkes, så de er beskyttet mod uautoriseret videregivelse. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Transport af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, fra EU til et tredjelands område, og transport af EUCI, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller højere, mellem EU-enheder i tredjelande skal ske på en af følgende måder:






  a) | militær eller diplomatisk kurer |
| --- | --- | --- |

39.

a)

militær eller diplomatisk kurer

| b) | håndbåret under forudsætning af:






  i) | at pakken er plomberet med et officielt segl eller er pakket, så det fremgår, at det drejer sig om en officiel forsendelse, som ikke skal underkastes told- eller sikkerhedskontrol |
| --- | --- | --- |

b)

håndbåret under forudsætning af:

i)

at pakken er plomberet med et officielt segl eller er pakket, så det fremgår, at det drejer sig om en officiel forsendelse, som ikke skal underkastes told- eller sikkerhedskontrol

| ii) | at enkeltpersoner er i besiddelse af et kurercertifikat, der identificerer pakken og autoriserer dem til at transportere den |
| --- | --- |

ii)

at enkeltpersoner er i besiddelse af et kurercertifikat, der identificerer pakken og autoriserer dem til at transportere den

| iii) | at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II |
| --- | --- |

iii)

at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II

| iv) | at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder, og |
| --- | --- |

iv)

at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder, og

| v) | at enkeltpersoner sikkerhedsgodkendes til en passende klassifikationsgrad og gøres bekendt med deres sikkerhedsansvar. |
| --- | --- |

v)

at enkeltpersoner sikkerhedsgodkendes til en passende klassifikationsgrad og gøres bekendt med deres sikkerhedsansvar.

| 40. | Transport af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, og som videregives af EU til et tredjeland eller en international organisation, skal overholde de relevante bestemmelser i en informationssikkerhedsaftale eller en administrativ ordning i henhold til artikel 10, stk. 2, i bilag A. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, kan også transporteres fra EU til et tredjelands område af posttjenester eller kommercielle kurertjenester. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Transport af informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande, skal ske ved hjælp af militær eller diplomatisk kurer. |
| --- | --- |

42.

VI.   DESTRUKTION AF EUCI

| 43. | EU’s klassificerede dokumenter, som der ikke længere er brug for, kan destrueres, jf. dog de relevante regler og bestemmelser om arkivering. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Dokumenter, der er omfattet af registrering i henhold til artikel 7, stk. 2, i bilag A, destrueres af den ansvarlige registratur efter anvisning fra den, der er i besiddelse af dem, eller fra en kompetent myndighed. Journalerne og andre registreringsinformationer ajourføres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

44.

| 45. | For så vidt angår dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, foretages destruktionen i overværelse af et vidne, der er sikkerhedsgodkendt til mindst den klassifikationsgrad, som det destruerede dokument har. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Den registeransvarlige og vidnet, hvis dettes tilstedeværelse er påkrævet, underskriver en destruktionsattest, der opbevares i registraturen. Registraturen opbevarer destruktionsattester vedrørende dokumenter, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, i en periode på mindst ti år og vedrørende dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, i en periode på mindst fem år. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Klassificerede dokumenter, herunder dokumenter, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, destrueres ved metoder, som opfylder de relevante EU-standarder eller tilsvarende standarder eller er godkendt af medlemsstaterne i overensstemmelse med nationale tekniske standarder, for at forhindre hel eller delvis rekonstruktion. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Destruktion af computerlagringsmedier, der anvendes til lagring af EUCI, foregår i overensstemmelse med procedurer, der er godkendt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. |
| --- | --- |

48.

VII.   SIKKERHEDSINSPEKTIONER

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner

| 49. | I henhold til artikel 16 i denne afgørelse omfatter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner:






  a) | generelle sikkerhedsinspektioner, der har til formål at vurdere det generelle sikkerhedsniveau for EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, EU-delegationer og alle deraf afhængige eller dermed forbundne lokaliteter, især med henblik på at vurdere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der gennemføres for at beskytte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- | --- |

49.

a)

generelle sikkerhedsinspektioner, der har til formål at vurdere det generelle sikkerhedsniveau for EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, EU-delegationer og alle deraf afhængige eller dermed forbundne lokaliteter, især med henblik på at vurdere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der gennemføres for at beskytte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| b) | EUCI-sikkerhedsinspektioner, der har til formål at evaluere – generelt med henblik på en akkreditering – effektiviteten af foranstaltninger til beskyttelse af EUCI i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer.
  Sådanne inspektioner udføres især bl.a. for:






  i) | at sikre, at de krævede minimumsstandarder for beskyttelse af EUCI, der er fastlagt i denne afgørelse, overholdes |
| --- | --- | --- |

b)

EUCI-sikkerhedsinspektioner, der har til formål at evaluere – generelt med henblik på en akkreditering – effektiviteten af foranstaltninger til beskyttelse af EUCI i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer.

Sådanne inspektioner udføres især bl.a. for:

i)

at sikre, at de krævede minimumsstandarder for beskyttelse af EUCI, der er fastlagt i denne afgørelse, overholdes

| ii) | at understrege betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder |
| --- | --- |

ii)

at understrege betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder

| iii) | at anbefale modforanstaltninger for at afbøde de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed, og |
| --- | --- |

iii)

at anbefale modforanstaltninger for at afbøde de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed, og

| iv) | at styrke sikkerhedsmyndighedernes løbende uddannelses- og bevidstgørelsesprogrammer vedrørende sikkerhed. |
| --- | --- |

iv)

at styrke sikkerhedsmyndighedernes løbende uddannelses- og bevidstgørelsesprogrammer vedrørende sikkerhed.

Gennemførelse af og indberetning om EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner

| 50. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner gennemføres af et inspektionshold fra direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og om nødvendigt med støtte fra sikkerhedseksperter fra andre EU-institutioner eller fra medlemsstaterne.
  Inspektionsholdet skal have adgang til alle steder, hvor der håndteres EUCI, navnlig de steder, hvor registraturerne og CIS'erne findes. |
| --- | --- |

50.

Inspektionsholdet skal have adgang til alle steder, hvor der håndteres EUCI, navnlig de steder, hvor registraturerne og CIS'erne findes.

| 51. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner i EU-delegationer gennemføres i samarbejde med direktoratet med ansvar for kriseberedskabscentret og, hvis dette er nødvendigt, med støtte fra de sikkerhedsansvarlige ved medlemsstaters ambassader i tredjelandene. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Inden udgangen af hvert kalenderår vedtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed et sikkerhedsinspektionsprogram for EU-Udenrigstjenesten for det følgende år. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Når det måtte anses for nødvendigt, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed arrangere sikkerhedsinspektioner, som ikke er med i ovennævnte program. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Ved afslutningen af sikkerhedsinspektionen forelægges de vigtigste konklusioner og anbefalinger for den inspicerede enhed. Der udarbejdes derefter en rapport om inspiceringen af inspektionsholdet. Hvis der foreslås korrigerende foranstaltninger og fremsættes anbefalinger, medtages der tilstrækkelige detaljer i rapporten til at understøtte konklusionerne. Rapporten fremsendes til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, direktøren for kriseberedskabscentret for så vidt angår sikkerhedsinspektioner i EU-delegationer og lederen af den inspicerede enhed.
  Der udarbejdes regelmæssigt en rapport under ansvar af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, som fremhæver erfaringerne fra de inspektioner, der er gennemført i en nærmere angivet periode og behandlet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

54.

Der udarbejdes regelmæssigt en rapport under ansvar af direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, som fremhæver erfaringerne fra de inspektioner, der er gennemført i en nærmere angivet periode og behandlet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsudvalg.

Gennemførelse af og indberetning om sikkerhedsinspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel 2, i TEU

| 55. | Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed kan, når det er hensigtsmæssigt, udpege medvirkende eksperter til at deltage i fælles EU-inspektionshold, som udfører inspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel 2, i TEU. |
| --- | --- |

55.

Tjekliste for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner

| 56. | Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed udarbejder og ajourfører en sikkerhedsinspektionstjekliste over de punkter, der skal kontrolleres ved EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektion. Denne tjekliste fremsendes til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Oplysninger for at udfylde tjeklisten indhentes, navnlig under inspiceringen, hos de ledende sikkerhedsansvarlige i den enhed, der inspiceres. Når tjeklisten er udfyldt med de detaljerede svar, klassificeres den efter aftale med den inspicerede enhed. Den indgår ikke i inspektionsrapporten. |
| --- | --- |

57.

---

BILAG A IV

SIKKERHEDSBESKYTTELSE AF EUCI, DER HÅNDTERES I CIS'ER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 8 i bilag A. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Følgende egenskaber og koncepter for informationssikring (IA) er væsentlige for sikkerheden og for, at operationer i kommunikations- og informationssystemer (CIS’er) kan fungere korrekt:






  autenticitet: | sikkerhed for, at informationer er ægte og fra bona fide-kilder |
| --- | --- | --- |
| tilgængelighed: | det forhold, at informationer er tilgængelige og kan anvendes på anmodning af en autoriseret enhed |
| fortrolighed: | det forhold, at informationer ikke videregives til uautoriserede personer, enheder eller processer |
| integritet: | sikring af informationernes og aktivernes rigtighed og fuldstændighed |
| uafviselighed: | evnen til at bevise, at en handling eller begivenhed har fundet sted, så denne handling eller begivenhed ikke senere kan benægtes. |

2.

autenticitet:

sikkerhed for, at informationer er ægte og fra bona fide-kilder

tilgængelighed:

det forhold, at informationer er tilgængelige og kan anvendes på anmodning af en autoriseret enhed

fortrolighed:

det forhold, at informationer ikke videregives til uautoriserede personer, enheder eller processer

integritet:

sikring af informationernes og aktivernes rigtighed og fuldstændighed

uafviselighed:

evnen til at bevise, at en handling eller begivenhed har fundet sted, så denne handling eller begivenhed ikke senere kan benægtes.

II.   INFORMATIONSSIKRINGSPRINCIPPER

| 3. | Nedenstående bestemmelser er grundlaget for sikkerhedsbeskyttelse af al håndtering af EUCI i CIS’er. Detaljerede krav til gennemførelse af disse bestemmelser defineres i sikkerhedsretningslinjer for informationssikring. |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedsrisikostyring

| 4. | Sikkerhedsrisikostyringen skal være en integrerende del af at fastlægge, udvikle, drive og opretholde CIS’er. Risikostyringen (vurdering, behandling, accept og kommunikation) skal foregå som en gentagelsesproces, der gennemføres i fællesskab af repræsentanter for systemejere, projektmyndigheder, driftsmyndigheder og sikkerhedsgodkendelsesmyndigheder under anvendelse af en gennemprøvet, gennemsigtig og fuldt forståelig risikovurderingsproces. Anvendelsesområdet for CIS’et og dets aktiver skal klart defineres fra starten af risikostyringsprocessen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU-Udenrigstjenestens kompetente myndigheder skal tage de potentielle trusler mod CIS’er op til revision og opretholde ajourførte og præcise trusselvurderinger, der afspejler det aktuelle operative miljø. De skal hele tiden ajourføre deres viden om spørgsmål i forbindelse med sårbarhed og regelmæssigt tage sårbarhedsvurderingen op til revision med afsæt i et informationsteknologimiljø (it-miljø) i stadig forandring. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Formålet med sikkerhedsrisikostyring er at anvende et sæt sikkerhedsforanstaltninger, der giver sig udslag i en tilfredsstillende balance mellem brugerkrav og residualrisiko. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De specifikke krav og det detaljeringsomfang og den detaljeringsgrad, der fastlægges af den relevante sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA) for akkreditering af et CIS, skal svare til den vurderede risiko under hensyntagen til alle relevante faktorer, herunder klassifikationsgraden for de EUCI, der håndteres i CIS’et. Akkreditering skal omfatte en formel udredning om residualrisikoen og en ansvarlig myndigheds accept af residualrisikoen. |
| --- | --- |

7.

Sikkerhed i hele CIS'ets livscyklus

| 8. | Opretholdelse af sikkerheden skal være et krav i hele CIS’ets livscyklus fra startfasen til udtagningen af drift. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Den rolle, som hver enkelt aktør i et CIS spiller, og dens interaktion med hensyn til sikkerhed skal fastlægges for hver fase af livscyklussen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ethvert CIS, herunder dets tekniske og ikketekniske sikkerhedsforanstaltninger, er underkastet afprøvning af sikkerheden under akkrediteringsprocessen for at sikre, at det relevante sikringsniveau ved de gennemførte sikkerhedsforanstaltninger er nået, og kontrollere, at de er korrekt implementeret, integreret og konfigureret. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Der skal regelmæssigt udføres sikkerhedsvurderinger, -inspektioner og -revisioner under driften og vedligeholdelsen af et CIS, og når der opstår ekstraordinære omstændigheder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sikkerhedsdokumentationen for et CIS skal udvikles i løbet af dets livscyklus som en integrerende del af ændrings- og konfigurationsstyringsprocessen. |
| --- | --- |

12.

Bedste praksis

| 13. | EU-Udenrigstjenesten samarbejder med GSC, Kommissionen og medlemsstaterne om at udvikle bedste praksis for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, der håndteres i CIS’er. Retningslinjerne for bedste praksis skal omfatte de tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger for CIS’er, som bevisligt er effektive med hensyn til imødegåelse af trusler og sårbarheder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sikkerhedsbeskyttelsen af EUCI, der håndteres i CIS’er, skal trække på de erfaringer, som enheder involveret i IA både inden for og uden for EU har gjort. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Udbredelsen og den efterfølgende gennemførelse af bedste praksis skal bidrage til at nå et ækvivalent sikringsniveau for de forskellige CIS’er, der drives af EU-Udenrigstjenesten til håndtering af EUCI. |
| --- | --- |

15.

Dybdeforsvar

| 16. | For at afbøde risikoen i forbindelse med CIS’er skal der gennemføres en række tekniske og ikketekniske sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer. Denne kæde skal omfatte:






  a) | afskrækkelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at afskrække fjendtlig planlægning af angreb på CIS'er |
| --- | --- | --- |

16.

a)

afskrækkelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at afskrække fjendtlig planlægning af angreb på CIS'er

| b) | forebyggelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at hindre eller blokere angreb på CIS'er |
| --- | --- |

b)

forebyggelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at hindre eller blokere angreb på CIS'er

| c) | afsløring: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at opdage angreb på CIS'er |
| --- | --- |

c)

afsløring: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at opdage angreb på CIS'er

| d) | modstandsdygtighed: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at begrænse virkningerne af et angreb til et minimum af informationer eller CIS-aktiver og afværge yderligere skade og |
| --- | --- |

d)

modstandsdygtighed: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at begrænse virkningerne af et angreb til et minimum af informationer eller CIS-aktiver og afværge yderligere skade og

| e) | genopretning: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at genoprette en sikker situation for CIS'er. |
| --- | --- |

e)

genopretning: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at genoprette en sikker situation for CIS'er.

Det skal afgøres ved en risikovurdering, hvor strenge og udbredte disse tekniske sikkerhedsforanstaltninger skal være.

| 17. | EU-Udenrigstjenestens kompetente myndigheder skal sikre, at de kan imødegå hændelser, der kan overskride organisatoriske og nationale grænser, med henblik på at koordinere svar og udveksle informationer om disse hændelser og den hermed forbundne risiko (computer-nødberedskabskapaciteter). |
| --- | --- |

17.

Minimalisme- og »least privilege«-princippet

| 18. | Der implementeres kun de funktioner, det udstyr og de tjenester, der skal til for at opfylde operative behov og undgå unødvendige risici. |
| --- | --- |

18.

| 19. | CIS-brugere og automatiserede processer skal kun gives den adgang, de privilegier eller de autorisationer, de har behov for til at udføre deres opgaver, med henblik på at begrænse enhver skade, der kan opstå ved uheld, fejl eller uautoriseret brug af CIS-ressourcer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | De registreringsprocedurer, der udføres af et CIS, skal, hvor det er nødvendigt, kontrolleres som led i akkrediteringsprocessen. |
| --- | --- |

20.

Bevidsthed om informationssikring (IA)

| 21. | Den første forsvarslinje for CIS’ers sikkerhed er, at der er bevidsthed om risiciene, og at der findes sikkerhedsforanstaltninger. Det er navnlig nødvendigt, at alt det personale, der er involveret i CIS’ers livscyklus, herunder brugerne, forstår:






  a) | at sikkerhedssvigt i betydelig grad kan skade CIS'er og hele organisationen |
| --- | --- | --- |

21.

a)

at sikkerhedssvigt i betydelig grad kan skade CIS'er og hele organisationen

| b) | den potentielle skade mod andre, som kan opstå på grund af sammenkobling og indbyrdes afhængighed, og |
| --- | --- |

b)

den potentielle skade mod andre, som kan opstå på grund af sammenkobling og indbyrdes afhængighed, og

| c) | at de hver især har et ansvar og ansvarliggøres for CIS'ers sikkerhed afhængigt af deres roller inden for systemerne og processerne. |
| --- | --- |

c)

at de hver især har et ansvar og ansvarliggøres for CIS'ers sikkerhed afhængigt af deres roller inden for systemerne og processerne.

| 22. | For at sikre, at sikkerhedsansvaret forstås, skal IA-uddannelse og -bevidsthedstræning være obligatorisk for alt berørt personale, herunder ledere og CIS-brugere. |
| --- | --- |

22.

Evaluering og godkendelse af it-sikkerhedsprodukter

| 23. | Den nødvendige grad af tillid til sikkerhedsforanstaltningerne, defineret som et sikringsniveau, fastlægges i overensstemmelse med resultatet af risikostyringsprocessen og med de relevante sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sikringsniveauet efterprøves ved at anvende internationalt anerkendte eller nationalt godkendte processer og metoder. Dette omfatter primært evaluering, kontrol og revision. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kryptoprodukter til beskyttelse af EUCI skal først evalueres og godkendes af en national kryptogodkendelsesmyndighed (CAA) i en medlemsstat. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Inden de kan anbefales til godkendelse af EU-Udenrigstjenestens CAA i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i denne afgørelse, skal sådanne kryptoprodukter gennemgå en andenpartsevaluering med positivt resultat foretaget af en kvalificeret evalueringsmyndighed (AQUA) i en medlemsstat, der ikke medvirker til at designe eller fremstille udstyret. Hvor detaljeret andenpartsevalueringen skal være, afhænger af den planlagte højeste klassifikationsgrad for de EUCI, der skal beskyttes ved hjælp af disse produkter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Hvis det er berettiget af specifikke operative grunde, kan EU-Udenrigstjenestens CAA efter henstilling fra Rådets Sikkerhedsudvalg dispensere fra kravene ifølge punkt 25 eller 26 og udstede en midlertidig godkendelse for en specifik periode efter proceduren i artikel 8, stk. 5, i denne afgørelse. |
| --- | --- |

27.

| 28. | En AQUA skal være en CAA i en medlemsstat, der på grundlag af kriterier, som er fastsat af Rådet, er blevet akkrediteret til at foretage andenpartsevalueringen af kryptoprodukter til beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Den højtstående repræsentant skal godkende en sikkerhedspolitik for kvalifikation og godkendelse af ikkekryptografiske it-sikkerhedsprodukter. |
| --- | --- |

29.

Transmission inden for sikrede områder

| 30. | Uanset bestemmelserne i denne afgørelse kan der ved transmission af EUCI inden for sikrede områder eller administrative områder anvendes ukrypteret distribution eller kryptering på et lavere niveau på grundlag af resultatet af en risikostyringsproces og med forbehold af godkendelse fra SAA’en. |
| --- | --- |

30.

Sikker sammenkobling af CIS'er

| 31. | I denne afgørelse forstås ved systemsammenkobling direkte kobling af to eller flere it-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Et CIS skal behandle et tilkoblet it-system som upålideligt og gennemføre beskyttelsesforanstaltninger for at kontrollere udvekslingen af klassificerede informationer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | For alle sammenkoblinger af et CIS med et andet it-system skal følgende grundlæggende krav opfyldes:






  a) | de forretningsmæssige eller operative krav til sådanne sammenkoblinger skal fastlægges og godkendes af de kompetente myndigheder |
| --- | --- | --- |

33.

a)

de forretningsmæssige eller operative krav til sådanne sammenkoblinger skal fastlægges og godkendes af de kompetente myndigheder

| b) | sammenkoblingen skal gennemgå en risikostyrings- og akkrediteringsproces og godkendes af de kompetente SAA'er, og |
| --- | --- |

b)

sammenkoblingen skal gennemgå en risikostyrings- og akkrediteringsproces og godkendes af de kompetente SAA'er, og

| c) | der skal oprettes grænsebeskyttelsestjenester (BPS) rundt om alle CIS'er. |
| --- | --- |

c)

der skal oprettes grænsebeskyttelsestjenester (BPS) rundt om alle CIS'er.

| 34. | Der må ikke være nogen sammenkobling mellem et akkrediteret CIS og et ubeskyttet eller offentligt netværk, medmindre CIS’et har godkendt den BPS, der er installeret til dette formål mellem CIS’et og det ubeskyttede eller offentlige netværk. Sikkerhedsforanstaltningerne for sådanne sammenkoblinger skal tages op til revision af den kompetente informationssikringsmyndighed (IAA) og godkendes af den kompetente SAA.
  Hvis det ubeskyttede eller offentlige netværk udelukkende anvendes som bærer, og dataene er krypteret ved hjælp af et kryptoprodukt, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i denne afgørelse, anses forbindelsen ikke for at være en sammenkobling. |
| --- | --- |

34.

Hvis det ubeskyttede eller offentlige netværk udelukkende anvendes som bærer, og dataene er krypteret ved hjælp af et kryptoprodukt, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i denne afgørelse, anses forbindelsen ikke for at være en sammenkobling.

| 35. | Direkte sammenkobling eller kaskadekobling mellem et CIS, der er godkendt til at håndtere informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, og et ubeskyttet eller offentligt netværk er forbudt. |
| --- | --- |

35.

Computerlagringsmedier

| 36. | Computerlagringsmedier skal destrueres i overensstemmelse med procedurer, der er godkendt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Computerlagringsmedier skal genanvendes, nedklassificeres eller afklassificeres i overensstemmelse med EU-udenrigstjenestens retningslinjer for nedklassificering og afklassificering af EUCI, der fastlægges i henhold til artikel 8, stk. 2. |
| --- | --- |

37.

Nødsituationer

| 38. | Uanset bestemmelserne i denne afgørelse kan de særlige procedurer, der er beskrevet i det følgende, anvendes i et begrænset tidsrum i en nødsituation, f.eks. under forestående eller faktiske krise-, konflikt- eller krigssituationer eller under ekstraordinære operative forhold. |
| --- | --- |

38.

| 39. | EUCI kan transmitteres ved hjælp af kryptoprodukter, der er godkendt til en lavere klassifikationsgrad, eller endog ukrypteret med den kompetente myndigheds godkendelse, hvis enhver forsinkelse ville forvolde en skade, der er langt alvorligere end den skade, som videregivelse af det klassificerede materiale ville forvolde, og hvis:






  a) | afsender og modtager ikke har de krævede krypteringsmidler eller slet ingen krypteringsmidler, og |
| --- | --- | --- |

39.

a)

afsender og modtager ikke har de krævede krypteringsmidler eller slet ingen krypteringsmidler, og

| b) | det klassificerede materiale ikke kan sendes i tide med andre midler. |
| --- | --- |

b)

det klassificerede materiale ikke kan sendes i tide med andre midler.

| 40. | Klassificerede informationer, der transmitteres under de i punkt 39 nævnte omstændigheder, må ikke bære nogen mærkning eller påtegning, der skiller dem ud fra informationer, der er uklassificerede eller kan beskyttes ved hjælp af et disponibelt kryptoprodukt. Modtagerne skal med andre midler straks underrettes om klassifikationsgraden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ved anvendelse af punkt 39 aflægges der efterfølgende rapport til direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, som så aflægger rapport til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. Af denne rapport skal som minimum fremgå afsenderen, modtageren og udstederen af hver enkelt EUCI. |
| --- | --- |

41.

III.   INFORMATIONSSIKRINGSFUNKTIONER OG -MYNDIGHEDER

| 42. | Der skal oprettes følgende IA-funktioner i medlemsstaterne og i EU-Udenrigstjenesten. Disse funktioner behøver ikke være organiseret i individuelle enheder. De skal have separate mandater. Disse funktioner og det medfølgende ansvar kan dog kombineres eller integreres i samme organisatoriske enhed eller opdeles i forskellige organisatoriske enheder, forudsat at det undgås, at der opstår interne interessekonflikter eller konflikter mellem arbejdsopgaver. |
| --- | --- |

42.

Informationssikringsmyndigheden (IAA)

| 43. | Informationssikringsmyndigheden (IAA) er ansvarlig for:






  a) | udvikling af IA-sikkerhedsretningslinjer og overvågning af deres effektivitet og relevans |
| --- | --- | --- |

43.

a)

udvikling af IA-sikkerhedsretningslinjer og overvågning af deres effektivitet og relevans

| b) | beskyttelse og forvaltning af tekniske informationer om kryptoprodukter |
| --- | --- |

b)

beskyttelse og forvaltning af tekniske informationer om kryptoprodukter

| c) | sikring af, at de IA-foranstaltninger, der vælges til sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, er i overensstemmelse med de relevante retningslinjer for deres egnethed og udvælgelse |
| --- | --- |

c)

sikring af, at de IA-foranstaltninger, der vælges til sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, er i overensstemmelse med de relevante retningslinjer for deres egnethed og udvælgelse

| d) | sikring af, at kryptoprodukter udvælges i overensstemmelse med retningslinjerne for deres egnethed og udvælgelse |
| --- | --- |

d)

sikring af, at kryptoprodukter udvælges i overensstemmelse med retningslinjerne for deres egnethed og udvælgelse

| e) | koordinering af IA-uddannelse og -bevidstgørelse |
| --- | --- |

e)

koordinering af IA-uddannelse og -bevidstgørelse

| f) | samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne med hensyn til IA-sikkerhedsretningslinjer, og |
| --- | --- |

f)

samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne med hensyn til IA-sikkerhedsretningslinjer, og

| g) | sikring af, at den relevante ekspertise er til rådighed i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalgs ekspertunderudvalg vedrørende IA-spørgsmål. |
| --- | --- |

g)

sikring af, at den relevante ekspertise er til rådighed i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalgs ekspertunderudvalg vedrørende IA-spørgsmål.

Tempestmyndigheden

| 44. | Tempestmyndigheden (TA) er ansvarlig for at sikre, at CIS’er er i overensstemmelse med Tempestpolitikkerne og -retningslinjerne. Den skal godkende Tempestmodforanstaltninger vedrørende anlæg og produkter til beskyttelse af EUCI til en bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø. |
| --- | --- |

44.

Kryptogodkendelsesmyndigheden (CAA)

| 45. | CAA’en er ansvarlig for at sikre, at kryptoprodukter er i overensstemmelse med de respektive kryptoretningslinjer. Den skal godkende et kryptoprodukt til beskyttelse af EUCI til en bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø. |
| --- | --- |

45.

Kryptodistributionsmyndigheden (CDA)

| 46. | CDA’en er ansvarlig for:






  a) | at forvalte og stå til regnskab for EU-kryptomateriale |
| --- | --- | --- |

46.

a)

at forvalte og stå til regnskab for EU-kryptomateriale

| b) | at sikre, at der indføres og anvendes relevante procedurer og kanaler med henblik på at kunne stå til regnskab for alt EU-kryptomateriale og sikre dettes håndtering, opbevaring og distribution, og |
| --- | --- |

b)

at sikre, at der indføres og anvendes relevante procedurer og kanaler med henblik på at kunne stå til regnskab for alt EU-kryptomateriale og sikre dettes håndtering, opbevaring og distribution, og

| c) | at sikre overdragelse af EU-kryptomateriale til eller fra enkeltpersoner eller tjenester, der bruger det. |
| --- | --- |

c)

at sikre overdragelse af EU-kryptomateriale til eller fra enkeltpersoner eller tjenester, der bruger det.

Sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA)

| 47. | Sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) for hvert system er ansvarlig for:






  a) | at sikre, at CIS'er overholder de relevante sikkerhedsretningslinjer, at give en udredning om godkendelse af CIS'er til håndtering af EUCI med en bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø og at angive betingelserne for akkrediteringen og kriterierne for fornyet godkendelse |
| --- | --- | --- |

47.

a)

at sikre, at CIS'er overholder de relevante sikkerhedsretningslinjer, at give en udredning om godkendelse af CIS'er til håndtering af EUCI med en bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø og at angive betingelserne for akkrediteringen og kriterierne for fornyet godkendelse

| b) | etablering af en sikkerhedsakkrediteringsproces i overensstemmelse med de relevante retningslinjer, der klart angiver de godkendelsesbetingelser, der gælder for et CIS under dens ansvar |
| --- | --- |

b)

etablering af en sikkerhedsakkrediteringsproces i overensstemmelse med de relevante retningslinjer, der klart angiver de godkendelsesbetingelser, der gælder for et CIS under dens ansvar

| c) | definition af en sikkerhedsakkrediteringsstrategi, der fastsætter en detaljeringsgrad for akkrediteringsprocessen svarende til det krævede sikringsniveau |
| --- | --- |

c)

definition af en sikkerhedsakkrediteringsstrategi, der fastsætter en detaljeringsgrad for akkrediteringsprocessen svarende til det krævede sikringsniveau

| d) | gennemgang og godkendelse af sikkerhedsrelateret dokumentation, herunder udredninger om risikostyring og residualrisiko, systemspecifikke sikkerhedskrav (i det følgende benævnt »SSRS'er«), dokumentation for kontrol af sikkerhedsimplementering og operationelle sikkerhedsprocedurer (i det følgende benævnt »SecOP'er«), samt sikre, at den er i overensstemmelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser og -retningslinjer |
| --- | --- |

d)

gennemgang og godkendelse af sikkerhedsrelateret dokumentation, herunder udredninger om risikostyring og residualrisiko, systemspecifikke sikkerhedskrav (i det følgende benævnt »SSRS'er«), dokumentation for kontrol af sikkerhedsimplementering og operationelle sikkerhedsprocedurer (i det følgende benævnt »SecOP'er«), samt sikre, at den er i overensstemmelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser og -retningslinjer

| e) | kontrol af implementeringen af sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med CIS'et ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner |
| --- | --- |

e)

kontrol af implementeringen af sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med CIS'et ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner

| f) | fastlæggelse af sikkerhedskrav (f.eks. niveauer for personelsikkerhedsgodkendelse) for CIS-følsomme stillinger |
| --- | --- |

f)

fastlæggelse af sikkerhedskrav (f.eks. niveauer for personelsikkerhedsgodkendelse) for CIS-følsomme stillinger

| g) | godkendelse af valget af godkendte krypto- og Tempestprodukter, der anvendes med henblik på at sikre et CIS |
| --- | --- |

g)

godkendelse af valget af godkendte krypto- og Tempestprodukter, der anvendes med henblik på at sikre et CIS

| h) | godkendelse af eller, hvis det er relevant, deltagelse i den fælles godkendelse af sammenkoblingen af et CIS med andre CIS'er, og |
| --- | --- |

h)

godkendelse af eller, hvis det er relevant, deltagelse i den fælles godkendelse af sammenkoblingen af et CIS med andre CIS'er, og

| i) | samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne om sikkerhedsrisikostyring, især residualrisikoen, og betingelserne for godkendelseserklæringen. |
| --- | --- |

i)

samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne om sikkerhedsrisikostyring, især residualrisikoen, og betingelserne for godkendelseserklæringen.

| 48. | EU-Udenrigstjenestens SAA er ansvarlig for akkreditering af alle CIS’er, der anvendes inden for EU-Udenrigstjenestens kompetenceområde. |
| --- | --- |

48.

Sikkerhedsakkrediteringsudvalget (SAB)

| 49. | Et fælles SAB er ansvarligt for akkreditering af CIS’er, der både henhører under EU-Udenrigstjenestens SAA og medlemsstaternes SAA’er. Det består af en SAA-repræsentant fra hver medlemsstat med deltagelse af en SAA-repræsentant for GSR og Kommissionen. Andre enheder med knudepunkter i et CIS indbydes til at deltage, når det pågældende system drøftes.
  SAB har en repræsentant for EU-Udenrigstjenestens SAA som formand. Det træffer afgørelse ved konsensus blandt SAA-repræsentanterne for institutioner, medlemsstater og andre enheder med knudepunkter i CIS'et. Det aflægger regelmæssigt rapport om sine aktiviteter til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg og meddeler det alle akkrediteringsudredninger. |
| --- | --- |

49.

SAB har en repræsentant for EU-Udenrigstjenestens SAA som formand. Det træffer afgørelse ved konsensus blandt SAA-repræsentanterne for institutioner, medlemsstater og andre enheder med knudepunkter i CIS'et. Det aflægger regelmæssigt rapport om sine aktiviteter til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg og meddeler det alle akkrediteringsudredninger.

Den operative informationssikringsmyndighed

| 50. | Den operative IA-myndighed for hvert system er ansvarlig for:






  a) | udarbejdelse af sikkerhedsdokumentation i overensstemmelse med sikkerhedsretningslinjerne, især systemspecifikke sikkerhedskrav (SSRS), herunder udredningen om residualrisikoen, operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP'er) og kryptoplanen i forbindelse med CIS-akkrediteringsprocessen |
| --- | --- | --- |

50.

a)

udarbejdelse af sikkerhedsdokumentation i overensstemmelse med sikkerhedsretningslinjerne, især systemspecifikke sikkerhedskrav (SSRS), herunder udredningen om residualrisikoen, operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP'er) og kryptoplanen i forbindelse med CIS-akkrediteringsprocessen

| b) | deltagelse i udvælgelse og afprøvning af systemspecifikke tekniske sikkerhedsforanstaltninger, -anordninger og -software for at overvåge deres implementering og for at sikre, at de installeres, konfigureres og vedligeholdes sikkert i overensstemmelse med den relevante sikkerhedsdokumentation |
| --- | --- |

b)

deltagelse i udvælgelse og afprøvning af systemspecifikke tekniske sikkerhedsforanstaltninger, -anordninger og -software for at overvåge deres implementering og for at sikre, at de installeres, konfigureres og vedligeholdes sikkert i overensstemmelse med den relevante sikkerhedsdokumentation

| c) | deltagelse i udvælgelse af Tempestsikkerhedsforanstaltninger og -anordninger, hvis det kræves i SSRS, og sikring af, at de installeres og vedligeholdes sikkert i samarbejde med TA |
| --- | --- |

c)

deltagelse i udvælgelse af Tempestsikkerhedsforanstaltninger og -anordninger, hvis det kræves i SSRS, og sikring af, at de installeres og vedligeholdes sikkert i samarbejde med TA

| d) | overvågning af gennemførelse og anvendelse af SecOP'er og, hvis det er relevant, uddelegering af operationelt sikkerhedsansvar til systemejeren |
| --- | --- |

d)

overvågning af gennemførelse og anvendelse af SecOP'er og, hvis det er relevant, uddelegering af operationelt sikkerhedsansvar til systemejeren

| e) | forvaltning og håndtering af kryptoprodukter, sikker opbevaring af kryptomateriale og kontrolleret materiale og om nødvendigt generering af kryptovariabler |
| --- | --- |

e)

forvaltning og håndtering af kryptoprodukter, sikker opbevaring af kryptomateriale og kontrolleret materiale og om nødvendigt generering af kryptovariabler

| f) | gennemførelse af sikkerhedsanalyserevisioner og -afprøvninger, især for at udarbejde relevante risikorapporter, som krævet af SAA |
| --- | --- |

f)

gennemførelse af sikkerhedsanalyserevisioner og -afprøvninger, især for at udarbejde relevante risikorapporter, som krævet af SAA

| g) | CIS-specifik IA-uddannelse |
| --- | --- |

g)

CIS-specifik IA-uddannelse

| h) | implementering og anvendelse af CIS-specifikke sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

h)

implementering og anvendelse af CIS-specifikke sikkerhedsforanstaltninger.

---

BILAG A V

INDUSTRISIKKERHED

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 9 i bilag A. Det fastsætter generelle sikkerhedsbestemmelser, der er gældende for industrivirksomheder eller andre enheder under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, der tildeles af EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender retningslinjer for industrisikkerhed, der navnlig indeholder detaljerede krav vedrørende facilitetssikkerhedsgodkendelser (FSC’er), de særlige sikkerhedsbetingelser (SAL), besøg, transmission og transport af EUCI. |
| --- | --- |

2.

II.   SIKKERHEDSELEMENTER I EN KLASSIFICERET KONTRAKT

Klassifikationsvejledning (SCG)

| 3. | Inden der iværksættes et udbud eller tildeles en klassificeret kontrakt, skal EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed fastsætte klassifikationsgraden for informationer, som skal videregives til bydende og kontrahenter, samt klassifikationsgraden for informationer, som kontrahenten skal udarbejde. Med henblik herpå udarbejder EU-Udenrigstjenesten en SCG, der skal anvendes ved opfyldelsen af kontrakten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | For at fastlægge klassifikationsgraden for de forskellige elementer i en klassificeret kontrakt anvendes følgende principper:






  a) | ved udarbejdelsen af en SCG skal EU-Udenrigstjenesten tage hensyn til alle relevante sikkerhedsaspekter, herunder den klassifikationsgrad, der er tildelt informationer, som udstederen af informationerne har videregivet og godkendt til brug for kontrakten |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ved udarbejdelsen af en SCG skal EU-Udenrigstjenesten tage hensyn til alle relevante sikkerhedsaspekter, herunder den klassifikationsgrad, der er tildelt informationer, som udstederen af informationerne har videregivet og godkendt til brug for kontrakten

| b) | kontraktens samlede klassifikationsgrad kan ikke være lavere end den højeste klassifikationsgrad for dens enkelte elementer, og |
| --- | --- |

b)

kontraktens samlede klassifikationsgrad kan ikke være lavere end den højeste klassifikationsgrad for dens enkelte elementer, og

| c) | EU-Udenrigstjenesten skal, når det er relevant, samarbejde med medlemsstaternes NSA'er/DSA'er eller anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, hvis der skal foretages ændringer i klassifikationen af informationer, der er udarbejdet af eller videregivet til kontrahenter i forbindelse med opfyldelsen af en kontrakt, og når der foretages eventuelle yderligere ændringer af SCG. |
| --- | --- |

c)

EU-Udenrigstjenesten skal, når det er relevant, samarbejde med medlemsstaternes NSA'er/DSA'er eller anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, hvis der skal foretages ændringer i klassifikationen af informationer, der er udarbejdet af eller videregivet til kontrahenter i forbindelse med opfyldelsen af en kontrakt, og når der foretages eventuelle yderligere ændringer af SCG.

Særlige sikkerhedsbetingelser (SAL)

| 5. | Sikkerhedskravene for de enkelte kontrakter beskrives i en SAL. SAL skal, når det er relevant, indeholde SCG og skal være en integrerende del af en klassificeret kontrakt eller underkontrakt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | SAL skal indeholde bestemmelser om, at kontrahenten og/eller underkontrahenten skal opfylde minimumsstandarderne i denne afgørelse. Manglende overholdelse af minimumsstandarderne kan udgøre en tilstrækkelig grund til, at kontrakten ophæves. |
| --- | --- |

6.

Program-/projektsikkerhedsinstruktion (PSI)

| 7. | Afhængigt af omfanget af programmer eller projekter, der kræver adgang til eller håndtering eller opbevaring af EUCI, kan den kontraherende myndighed, der er udpeget til at forvalte programmet eller projektet, udarbejde specifikke program-/projektsikkerhedsinstruktioner. PSI kræver godkendelse fra medlemsstaternes NSA’er/DSA’er eller anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, der deltager i programmet/projektet, og kan indeholde yderligere sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

7.

III.   FACILITETSSIKKERHEDSGODKENDELSE (FSC)

| 8. | Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed beder en NSA eller DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i medlemsstaten om at tildele en FSC som angivelse af, at en industrivirksomhed eller en anden enhed i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser kan sikkerhedsbeskytte EUCI med den relevante klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET) inden for sine faciliteter. En kontrahent, underkontrahent eller en potentiel kontrahent eller underkontrahent kan først få adgang til EUCI, når beviset for FSC er blevet sendt til EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Når det er relevant, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed den relevante NSA/DSA eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed om, at der er behov for en FSC i perioden forud for indgåelse af en kontrakt eller med henblik på opfyldelsen af en kontrakt. En FSC eller PSC er påkrævet i perioden forud for indgåelsen af en kontrakt, hvis EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, skal videregives i løbet af udbudsproceduren. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed tildeler ikke en klassificeret kontrakt til en udvalgt bydende, før den fra NSA’en/DSA’en eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende kontrahent eller underkontrahent er registreret, har fået bekræftet, at den relevante FSC, hvor det er påkrævet, er udstedt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | EU-Udenrigstjenesten anmoder som kontraherende myndighed NSA’en/DSA’en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed, som har udstedt en FSC, om at underrette om eventuelle negative oplysninger, der påvirker FSC’en. I tilfælde af en underkontrakt underrettes NSA’en/DSA’en eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed tilsvarende. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hvis den relevante NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed inddrager en FSC, er det en tilstrækkelig grund til, at EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed ophæver en klassificeret kontrakt eller udelukker en bydende fra udvælgelsen. |
| --- | --- |

12.

IV.   Personelsikkerhedsgodkendelser (PSC’er) for kontrahenters personel

| 13. | Alt personel, der arbejder for kontrahenter, og som har behov for adgang til EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt, og deres adgang til informationerne skal være »need-to-know«-baseret. Selv om der ikke kræves en PSC for adgang til EUCI med klassifikationsgraden RESTREINT UE/EU RESTRICTED, gælder »need-to-know«-princippet for en sådan adgang. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ansøgninger om PSC’er for kontrahenters personel skal fremsættes over for den NSA/DSA, der har ansvaret for enheden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | EU-Udenrigstjenesten skal understrege over for kontrahenter, der ønsker at ansætte en statsborger fra et tredjeland i en stilling, der kræver adgang til EUCI, at ansvaret for at beslutte, om den pågældende kan få adgang til sådanne informationer, jf. denne afgørelse, og bekræfte at udstederens samtykke skal foreligge, inden der gives en sådan adgang, påhviler NSA/DSA’en i den medlemsstat, hvor den ansættende enhed er lokaliseret og registreret. |
| --- | --- |

15.

V.   KLASSIFICEREDE KONTRAKTER OG UNDERKONTRAKTER

| 16. | Hvis EUCI videregives til en bydende i perioden forud for indgåelsen af en kontrakt, skal udbudsbekendtgørelsen indeholde en bestemmelse, der forpligter en budgiver, der undlader at afgive bud, eller som ikke udvælges, til at returnere alle klassificerede dokumenter inden for en bestemt tidsfrist. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Når der er tildelt en klassificeret kontrakt eller underkontrakt, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed kontrahentens eller underkontrahentens NSA/DSA eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed om sikkerhedsbestemmelserne for den klassificerede kontrakt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Når sådanne kontrakter ophæves eller udløber, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed (og/eller NSA’en/DSA’en eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed i tilfælde af en underkontrakt, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt) straks NSA’en/DSA’en eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den medlemsstat, hvor kontrahenten eller underkontrahenten er registreret. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Som hovedregel er kontrahenten eller underkontrahenten forpligtet til at returnere EUCI, som vedkommende er i besiddelse af, til den kontraherende myndighed ved ophævelsen eller udløbet af den klassificerede kontrakt eller underkontrakt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | De særlige bestemmelser for bortskaffelse af EUCI under opfyldelsen af kontrakten eller ved dens ophævelse eller udløb fastsættes i SAL. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Er kontrahenten eller underkontrahenten autoriseret til at beholde EUCI efter kontraktens ophævelse eller udløb, skal minimumsstandarderne i denne afgørelse fortsat opfyldes, og kontrahenten eller underkontrahenten skal beskytte EUCI’s fortrolighed. |
| --- | --- |

21.

| 22. | De betingelser, hvorpå kontrahenten kan udbyde dele af kontrakten i underentreprise, skal fastsættes i udbuddet og i kontrakten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | En kontrahent skal indhente tilladelse fra EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed, inden en del af en klassificeret kontrakt udbydes i underentreprise. En underkontrakt må ikke tildeles industrivirksomheder eller andre enheder, som er registreret i et tredjeland, der ikke har indgået en informationssikkerhedsaftale med EU. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kontrahenten er ansvarlig for at sikre, at alle underkontraheringsaktiviteter gennemføres i overensstemmelse med minimumsstandarderne i denne afgørelse, og må ikke videregive EUCI til en underkontrahent uden forudgående skriftligt samtykke fra den kontraherende myndighed. |
| --- | --- |

24.

| 25. | For så vidt angår EUCI, der udarbejdes eller håndteres af kontrahenten eller underkontrahenten, varetager den kontraherende myndighed udsteders rettigheder. |
| --- | --- |

25.

VI.   BESØG I FORBINDELSE MED KLASSIFICEREDE KONTRAKTER

| 26. | Hvis EU-Udenrigstjenesten, kontrahenter eller underkontrahenter skal have adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, i hinandens lokaler med henblik på opfyldelse af en klassificeret kontrakt, skal der tilrettelægges besøg i samråd med de pågældende NSA’er/DSA’er eller anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed. Dette berører ikke NSA’ers/DSA’ers ret til i forbindelse med specifikke projekter at aftale en procedure for, hvordan disse besøg kan arrangeres direkte. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Alle besøgende skal være i besiddelse af en relevant PSC og have need-to-know med henblik på adgang til EUCI vedrørende kontrakten med EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Besøgende kan kun få adgang til EUCI, der har relation til besøgets formål. |
| --- | --- |

28.

VII.   TRANSMISSION OG TRANSPORT AF EUCI

| 29. | For så vidt angår elektronisk transmission af EUCI anvendes de relevante bestemmelser i artikel 8 i bilag A og bilag A IV. |
| --- | --- |

29.

| 30. | For så vidt angår transport af EUCI anvendes de relevante bestemmelser i bilag A III til denne afgørelse i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | For så vidt angår fragttransport af klassificeret materiale anvendes følgende principper ved fastlæggelsen af sikkerhedsordninger:






  a) | sikkerheden skal garanteres på alle stadier under transporten fra udgangspunktet til det endelige bestemmelsessted |
| --- | --- | --- |

31.

a)

sikkerheden skal garanteres på alle stadier under transporten fra udgangspunktet til det endelige bestemmelsessted

| b) | den beskyttelsesgrad, der skal tillægges en forsendelse, bestemmes af den højeste klassifikationsgrad for det materiale, den indeholder |
| --- | --- |

b)

den beskyttelsesgrad, der skal tillægges en forsendelse, bestemmes af den højeste klassifikationsgrad for det materiale, den indeholder

| c) | transportvirksomhederne skal have en FSC på det rette niveau, hvis transporten også indebærer, at klassificerede informationer opbevares i kontrahenters faciliteter. Under alle omstændigheder skal medarbejdere, der håndterer forsendelsen, være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt i overensstemmelse med bilag A I |
| --- | --- |

c)

transportvirksomhederne skal have en FSC på det rette niveau, hvis transporten også indebærer, at klassificerede informationer opbevares i kontrahenters faciliteter. Under alle omstændigheder skal medarbejdere, der håndterer forsendelsen, være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt i overensstemmelse med bilag A I

| d) | forud for enhver grænseoverskridende transport af materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, udarbejder afsenderen en transportplan, som godkendes af EU-Udenrigstjenesten og om fornødent i samråd med NSA'er/DSA'er for både afsenderen og modtageren eller andre berørte kompetente sikkerhedsmyndigheder |
| --- | --- |

d)

forud for enhver grænseoverskridende transport af materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, udarbejder afsenderen en transportplan, som godkendes af EU-Udenrigstjenesten og om fornødent i samråd med NSA'er/DSA'er for både afsenderen og modtageren eller andre berørte kompetente sikkerhedsmyndigheder

| e) | transporten gennemføres så vidt muligt direkte og afsluttes så hurtigt, som forholdene tillader |
| --- | --- |

e)

transporten gennemføres så vidt muligt direkte og afsluttes så hurtigt, som forholdene tillader

| f) | ruterne bør så vidt muligt kun gå gennem medlemsstater. Der bør kun benyttes ruter gennem andre lande end medlemsstater, hvis EU-Udenrigstjenesten eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed i såvel afsenderens som modtagerens stat har givet tilladelse hertil. |
| --- | --- |

f)

ruterne bør så vidt muligt kun gå gennem medlemsstater. Der bør kun benyttes ruter gennem andre lande end medlemsstater, hvis EU-Udenrigstjenesten eller anden kompetent sikkerhedsmyndighed i såvel afsenderens som modtagerens stat har givet tilladelse hertil.

VIII.   VIDEREGIVELSE AF EUCI TIL KONTRAHENTER I TREDJELANDE

| 32. | EUCI videregives til kontrahenter og underkontrahenter i tredjelande, som har en gældende sikkerhedsaftale med EU i overensstemmelse med de sikkerhedsforanstaltninger, der er aftalt mellem EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed og NSA’en/DSA’en i det pågældende tredjeland, hvor kontrahenten er registreret. |
| --- | --- |

32.

IX.   HÅNDTERING OG OPBEVARING AF INFORMATIONER, DER ER KLASSIFICERET RESTREINT UE/EU RESTRICTED

| 33. | Sammen med medlemsstatens NSA/DSA, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, har EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed ret til at besøge kontrahenters/underkontrahenters faciliteter på grundlag af kontraktbestemmelser for at kontrollere, at de relevante sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, er iværksat som krævet ifølge kontrakten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | I det omfang, det er nødvendigt i henhold til nationale love og bestemmelser, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed NSA’er/DSA’er eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om kontrakter eller underkontrakter, som indeholder informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED. |
| --- | --- |

34.

| 35. | En FSC eller en PSC til kontrahenter eller underkontrahenter og deres personale er ikke påkrævet for kontrakter, der tildeles af EU-Udenrigstjenesten og indeholder informationer, som er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED. |
| --- | --- |

35.

| 36. | EU-Udenrigstjenesten undersøger som kontraherende myndighed svarene på indkaldelser af bud vedrørende kontrakter, der kræver adgang til informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, uanset de krav med hensyn til FSC eller PSC, der måtte findes i nationale love og bestemmelser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | De betingelser, hvorpå kontrahenten kan udbyde dele af kontrakten i underentreprise, skal være i overensstemmelse med punkt 22-24. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Hvis en kontrakt omfatter håndtering af informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, i et CIS, som drives af en kontrahent, sikrer EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed, at kontrakten eller underkontrakten nærmere beskriver de nødvendige tekniske og administrative krav for akkreditering af CIS’et, som svarer til den vurderede risiko, under hensyntagen til alle relevante faktorer. Omfanget af akkrediteringen af et CIS aftales mellem den kontraherende myndighed og den relevante NSA/DSA. |
| --- | --- |

38.

---

BILAG A VI

UDVEKSLING AF KLASSIFICEREDE INFORMATIONER MED TREDJELANDE OG INTERNATIONALE ORGANISATIONER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 10 i bilag A. |
| --- | --- |

1.

II.   RAMMER FOR UDVEKSLING AF KLASSIFICEREDE INFORMATIONER

| 2. | EU-Udenrigstjenesten kan udveksle EUCI med tredjelande eller internationale organisationer i henhold til bilag A, artikel 10, stk. 1.
  For at støtte HR i dennes arbejde med at udføre opgaverne som fastsat i artikel 218 i TEUF:






  a) | skal den relevante geografiske eller tematiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten i samråd med direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, når det er hensigtsmæssigt, identificere behovet for langtidsudveksling af EUCI med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation |
| --- | --- | --- |

2.

For at støtte HR i dennes arbejde med at udføre opgaverne som fastsat i artikel 218 i TEUF:

a)

skal den relevante geografiske eller tematiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten i samråd med direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed, når det er hensigtsmæssigt, identificere behovet for langtidsudveksling af EUCI med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation

| b) | skal direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed i samråd med den relevante geografiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten, når det er hensigtsmæssigt, præsentere HR for de tekstforslag, der skal fremlægges for Rådet i medfør af artikel 218, stk. 3, 5 og 6, i TEUF |
| --- | --- |

b)

skal direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed i samråd med den relevante geografiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten, når det er hensigtsmæssigt, præsentere HR for de tekstforslag, der skal fremlægges for Rådet i medfør af artikel 218, stk. 3, 5 og 6, i TEUF

| c) | skal direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed støtte HR med at føre forhandlinger |
| --- | --- |

c)

skal direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed støtte HR med at føre forhandlinger

| d) | skal EU-Udenrigstjenesten i forbindelse med aftaler eller ordninger med tredjelande om deres deltagelse i FSFP-krisestyringsoperationer, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra c), bistå HR med henblik på de forslag, som skal fremlægges for Rådet i henhold til artikel 218, stk. 3, 5 og 6, i TEUF, og støtte HR med at føre forhandlinger. |
| --- | --- |

d)

skal EU-Udenrigstjenesten i forbindelse med aftaler eller ordninger med tredjelande om deres deltagelse i FSFP-krisestyringsoperationer, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra c), bistå HR med henblik på de forslag, som skal fremlægges for Rådet i henhold til artikel 218, stk. 3, 5 og 6, i TEUF, og støtte HR med at føre forhandlinger.

| 3. | Hvis informationssikkerhedsaftaler indeholder en bestemmelse om, at der skal indgås aftale om tekniske gennemførelsesordninger mellem direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed og den kompetente sikkerhedsmyndighed i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, skal der i disse ordninger tages højde for den beskyttelsesgrad samt de sikkerhedsbestemmelser, -strukturer og -procedurer, der er indført i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation. Direktoratet med ansvar for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed koordinerer med Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed og Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet med hensyn til sådanne ordninger. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hvis der er et langsigtet behov for, at EU-Udenrigstjenesten udveksler oplysninger, der i princippet ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, med et tredjeland eller en international organisation, og hvis det er konstateret, at den pågældende part ikke i tilstrækkelig grad har fået udarbejdet et sikkerhedssystem, der gør det muligt at indgå en informationssikkerhedsaftale, kan HR efter at have opnået en enstemmig positiv udtalelse fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i henhold til artikel 15, stk. 5, i denne afgørelse indgå en administrativ ordning med de kompetente sikkerhedsmyndigheder i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Der må ikke ske nogen elektronisk udveksling af EUCI med et tredjeland eller en international organisation, medmindre dette udtrykkeligt er omtalt i informationssikkerhedsaftalen eller den administrative ordning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I henhold til en administrativ ordning om udveksling af klassificerede informationer udpeger EU-Udenrigstjenesten og tredjelandet eller den internationale organisation hver især en registratur som det primære indgangs- og udgangspunkt for udvekslede klassificerede informationer. For EU-Udenrigstjenestens vedkommende vil dette være EU-Udenrigstjenestens centrale registratur. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Administrative ordninger skal som hovedregel have form af en brevveksling. |
| --- | --- |

7.

III   VURDERINGSBESØG

| 8. | Vurderingsbesøg, jf. artikel 17 i denne afgørelse, gennemføres efter gensidig aftale med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, og følgende evalueres:






  a) | de reguleringsmæssige rammer for sikkerhedsbeskyttelsen af klassificerede informationer |
| --- | --- | --- |

8.

a)

de reguleringsmæssige rammer for sikkerhedsbeskyttelsen af klassificerede informationer

| b) | særlige kendetegn ved sikkerhedslovene, -bestemmelserne, -politikkerne eller -procedurerne i tredjelandet eller den internationale organisation, der kan få indflydelse på den maksimale klassifikationsgrad for de informationer, der kan udveksles |
| --- | --- |

b)

særlige kendetegn ved sikkerhedslovene, -bestemmelserne, -politikkerne eller -procedurerne i tredjelandet eller den internationale organisation, der kan få indflydelse på den maksimale klassifikationsgrad for de informationer, der kan udveksles

| c) | de sikkerhedsforanstaltninger og -procedurer, der på nuværende tidspunkt er indført til beskyttelse af klassificerede informationer, og |
| --- | --- |

c)

de sikkerhedsforanstaltninger og -procedurer, der på nuværende tidspunkt er indført til beskyttelse af klassificerede informationer, og

| d) | sikkerhedsgodkendelsesprocedurerne i forbindelse med klassifikationsgraden for de EUCI, der skal videregives. |
| --- | --- |

d)

sikkerhedsgodkendelsesprocedurerne i forbindelse med klassifikationsgraden for de EUCI, der skal videregives.

| 9. | Der må ikke udveksles EUCI, inden der er gennemført et vurderingsbesøg, og det på baggrund af ækvivalensen for den beskyttelsesgrad, der vil blive givet, er besluttet, i hvilken grad der må udveksles klassificerede informationer mellem parterne.
  Hvis der endnu ikke er gennemført et sådant vurderingsbesøg, og HR får kendskab til ekstraordinære eller presserende grunde til at udveksle klassificerede informationer, skal EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed:






  a) | først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse |
| --- | --- | --- |

9.

Hvis der endnu ikke er gennemført et sådant vurderingsbesøg, og HR får kendskab til ekstraordinære eller presserende grunde til at udveksle klassificerede informationer, skal EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed:

a)

først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse

| b) | muligvis beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

b)

muligvis beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

Hvis EU-Udenrigstjenesten ikke kan identificere udstederen, påtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sig udstederens ansvar efter at have indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

IV.   BEMYNDIGELSE TIL AT VIDEREGIVE EUCI TIL TREDJELANDE ELLER INTERNATIONALE ORGANISATIONER

| 10. | Hvis der findes en ramme som omhandlet i bilag A, artikel 10, stk. 1, for udveksling af klassificerede informationer med et tredjeland eller en international organisation, træffer EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed en afgørelse om at videregive EUCI fra EU-Udenrigstjenesten til et tredjeland eller en international organisation. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hvis udstederen af de klassificerede informationer, der skal videregives, herunder udstederne af det kildemateriale, de måtte indeholde, ikke er EU-Udenrigstjenesten, skal EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse. Hvis EU-Udenrigstjenesten ikke kan identificere udstederen, påtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sig udstederens ansvar efter at have indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

11.

V.   EKSTRAORDINÆR AD HOC-VIDEREGIVELSE AF EUCI

| 12. | Hvis der ikke er fastlagt en ramme i overensstemmelse med bilag A, artikel 10, stk. 1, og når EU’s eller en eller flere af medlemsstaternes interesser kræver videregivelse af EUCI af politiske, operationelle eller presserende grunde, kan EUCI undtagelsesvis videregives til et tredjeland eller en international organisation, når der er truffet følgende forholdsregler.
  EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed skal efter at have sikret, at betingelserne som omhandlet i punkt 11 ovenfor er opfyldt:






  a) | så vidt muligt sammen med sikkerhedsmyndighederne i tredjelandet eller den internationale organisation kontrollere, at landets/organisationens sikkerhedsforskrifter, -strukturer og -procedurer er tilstrækkelige til at sikre, at de EUCI, der videregives, vil blive beskyttet efter standarder, der mindst svarer til dem, der er fastlagt i denne afgørelse |
| --- | --- | --- |

12.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed skal efter at have sikret, at betingelserne som omhandlet i punkt 11 ovenfor er opfyldt:

a)

så vidt muligt sammen med sikkerhedsmyndighederne i tredjelandet eller den internationale organisation kontrollere, at landets/organisationens sikkerhedsforskrifter, -strukturer og -procedurer er tilstrækkelige til at sikre, at de EUCI, der videregives, vil blive beskyttet efter standarder, der mindst svarer til dem, der er fastlagt i denne afgørelse

| b) | opfordre EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg til på grundlag af de disponible oplysninger at formulere en udtalelse vedrørende den tillid, der kan fæstes til sikkerhedsforskrifterne, -strukturerne og -procedurerne i det tredjeland eller den internationale organisation, som EUCI skal videregives til |
| --- | --- |

b)

opfordre EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg til på grundlag af de disponible oplysninger at formulere en udtalelse vedrørende den tillid, der kan fæstes til sikkerhedsforskrifterne, -strukturerne og -procedurerne i det tredjeland eller den internationale organisation, som EUCI skal videregives til

| c) | muligvis beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

c)

muligvis beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

| 13. | Hvis der ikke er fastlagt en ramme i overensstemmelse med bilag A, artikel 10, stk. 1, skal den pågældende tredjepart skriftligt forpligte sig til at beskytte EUCI hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

13.

---

Tillæg A

Definitioner

I denne afgørelse anvendes følgende definitioner:

| a) | »akkreditering«: den proces, der fører til en formel erklæring fra sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) om, at et system er godkendt til at håndtere informationer med en bestemt klassifikationsgrad i en bestemt sikkerhedsindstilling i det operative miljø og på et acceptabelt risikoniveau baseret på, at der er gennemført en række godkendte tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger |
| --- | --- |

a)

»akkreditering«: den proces, der fører til en formel erklæring fra sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) om, at et system er godkendt til at håndtere informationer med en bestemt klassifikationsgrad i en bestemt sikkerhedsindstilling i det operative miljø og på et acceptabelt risikoniveau baseret på, at der er gennemført en række godkendte tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger

| b) | »aktiv«: alt hvad der er af værdi for en organisation, dens forretningsmæssige drift og dennes kontinuitet, herunder informationsressourcer, der understøtter organisationens mission |
| --- | --- |

b)

»aktiv«: alt hvad der er af værdi for en organisation, dens forretningsmæssige drift og dennes kontinuitet, herunder informationsressourcer, der understøtter organisationens mission

| c) | »autorisation til adgang til EUCI«: en autorisation udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at de kompetente myndigheder i en medlemsstat har udstedt en PSC, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes »need-to-know« er fastslået, kan få adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato i overensstemmelse med bilag A I, artikel 2 |
| --- | --- |

c)

»autorisation til adgang til EUCI«: en autorisation udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at de kompetente myndigheder i en medlemsstat har udstedt en PSC, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes »need-to-know« er fastslået, kan få adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato i overensstemmelse med bilag A I, artikel 2

| d) | »brud«: en persons handling eller manglende handling, der er i strid med sikkerhedsbestemmelserne i denne afgørelse og/eller sikkerhedspolitikkerne eller -retningslinjerne vedrørende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelse deraf |
| --- | --- |

d)

»brud«: en persons handling eller manglende handling, der er i strid med sikkerhedsbestemmelserne i denne afgørelse og/eller sikkerhedspolitikkerne eller -retningslinjerne vedrørende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelse deraf

| e) | »CIS-livscyklus«: hele det tidsrum, et CIS eksisterer, hvilket indbefatter projektinitiering, idébeskrivelse, planlægning, kravanalyse, udformning, udvikling, afprøvning, implementering, drift og vedligeholdelse samt nedlæggelse |
| --- | --- |

e)

»CIS-livscyklus«: hele det tidsrum, et CIS eksisterer, hvilket indbefatter projektinitiering, idébeskrivelse, planlægning, kravanalyse, udformning, udvikling, afprøvning, implementering, drift og vedligeholdelse samt nedlæggelse

| f) | »klassificeret kontrakt«: en kontrakt, som GSR indgår med en kontrahent om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI |
| --- | --- |

f)

»klassificeret kontrakt«: en kontrakt, som GSR indgår med en kontrahent om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI

| g) | »klassificeret underkontrakt«: en kontrakt, som en GSR-kontrahent indgår med en anden kontrahent (dvs. underkontrahenten) om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI |
| --- | --- |

g)

»klassificeret underkontrakt«: en kontrakt, som en GSR-kontrahent indgår med en anden kontrahent (dvs. underkontrahenten) om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI

| h) | »kommunikations- og informationssystem« (CIS): et system, der muliggør håndtering af informationer i elektronisk form. Et kommunikations- og informationssystem omfatter alle de aktiver, der er nødvendige for dets drift, herunder infrastrukturer, organisation, personale og informationsressourcer |
| --- | --- |

h)

»kommunikations- og informationssystem« (CIS): et system, der muliggør håndtering af informationer i elektronisk form. Et kommunikations- og informationssystem omfatter alle de aktiver, der er nødvendige for dets drift, herunder infrastrukturer, organisation, personale og informationsressourcer

| i) | »kompromittering af EUCI«: hel eller delvis videregivelse af EUCI til uautoriserede personer eller enheder, jf. artikel 9, stk. 2 |
| --- | --- |

i)

»kompromittering af EUCI«: hel eller delvis videregivelse af EUCI til uautoriserede personer eller enheder, jf. artikel 9, stk. 2

| j) | »kontrahent« (EUCI): en enkeltperson eller en retlig enhed, der har rets- og handleevne til at indgå kontrakter |
| --- | --- |

j)

»kontrahent« (EUCI): en enkeltperson eller en retlig enhed, der har rets- og handleevne til at indgå kontrakter

| k) | »kryptografisk (krypto)materiale«: kryptografiske algoritmer, kryptografiske hardware- og softwaremoduler samt produkter, der omfatter implementeringsdetaljer og tilhørende dokumentation og nøglingsmateriale |
| --- | --- |

k)

»kryptografisk (krypto)materiale«: kryptografiske algoritmer, kryptografiske hardware- og softwaremoduler samt produkter, der omfatter implementeringsdetaljer og tilhørende dokumentation og nøglingsmateriale

| l) | »FSFP-operation«: en militær eller civil krisestyringsoperation i henhold til afsnit V, kapitel 2, i TEU |
| --- | --- |

l)

»FSFP-operation«: en militær eller civil krisestyringsoperation i henhold til afsnit V, kapitel 2, i TEU

| m) | »afklassificering«: fjernelse af enhver sikkerhedsklassifikation |
| --- | --- |

m)

»afklassificering«: fjernelse af enhver sikkerhedsklassifikation

| n) | »dybdeforsvar«: anvendelse af en række sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer |
| --- | --- |

n)

»dybdeforsvar«: anvendelse af en række sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer

| o) | »udpeget sikkerhedsmyndighed« (DSA): en myndighed, der med referat til en medlemsstats nationale sikkerhedsmyndighed (NSA) er ansvarlig for formidling til industrivirksomheder eller andre enheder af den nationale politik med hensyn til alle spørgsmål vedrørende industrisikkerhed og for opstilling af retningslinjer og ydelse af bistand i forbindelse med denne politiks gennemførelse. DSA’ens funktion kan varetages af NSA’en eller af enhver anden kompetent myndighed |
| --- | --- |

o)

»udpeget sikkerhedsmyndighed« (DSA): en myndighed, der med referat til en medlemsstats nationale sikkerhedsmyndighed (NSA) er ansvarlig for formidling til industrivirksomheder eller andre enheder af den nationale politik med hensyn til alle spørgsmål vedrørende industrisikkerhed og for opstilling af retningslinjer og ydelse af bistand i forbindelse med denne politiks gennemførelse. DSA’ens funktion kan varetages af NSA’en eller af enhver anden kompetent myndighed

| p) | »dokument«: registrerede informationer uanset deres fysiske form eller karakteristika |
| --- | --- |

p)

»dokument«: registrerede informationer uanset deres fysiske form eller karakteristika

| q) | »nedklassificering«: nedsættelse til en lavere klassifikationsgrad |
| --- | --- |

q)

»nedklassificering«: nedsættelse til en lavere klassifikationsgrad

| r) | »EU’s klassificerede informationer« (EUCI): informationer eller materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad, og som er mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, jf. artikel 2, litra f) |
| --- | --- |

r)

»EU’s klassificerede informationer« (EUCI): informationer eller materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad, og som er mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, jf. artikel 2, litra f)

| s) | »facilitetssikkerhedsgodkendelse« (FSC): en administrativ afgørelse truffet af en NSA eller DSA om, at en facilitet ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt kan yde tilstrækkelig beskyttelse af EUCI til og med en nærmere bestemt klassifikationsgrad, og om, at dens medarbejdere, der skal have adgang til EUCI, er blevet behørigt sikkerhedsgodkendt og er gjort bekendt med de relevante sikkerhedskrav, der skal opfyldes med henblik på adgang til og beskyttelse af EUCI |
| --- | --- |

s)

»facilitetssikkerhedsgodkendelse« (FSC): en administrativ afgørelse truffet af en NSA eller DSA om, at en facilitet ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt kan yde tilstrækkelig beskyttelse af EUCI til og med en nærmere bestemt klassifikationsgrad, og om, at dens medarbejdere, der skal have adgang til EUCI, er blevet behørigt sikkerhedsgodkendt og er gjort bekendt med de relevante sikkerhedskrav, der skal opfyldes med henblik på adgang til og beskyttelse af EUCI

| t) | »håndtering af EUCI«: alle de foranstaltninger, som EUCI kan underkastes i hele deres livscyklus. Dette omfatter udarbejdelse, behandling, transport, nedklassificering, afklassificering og destruktion. I forbindelse med CIS omfatter det også indsamling, visning, transmission og opbevaring |
| --- | --- |

t)

»håndtering af EUCI«: alle de foranstaltninger, som EUCI kan underkastes i hele deres livscyklus. Dette omfatter udarbejdelse, behandling, transport, nedklassificering, afklassificering og destruktion. I forbindelse med CIS omfatter det også indsamling, visning, transmission og opbevaring

| u) | »den, der er i besiddelse af«: en behørigt autoriseret person med en fastslået need-to-know-status, der er i besiddelse af EUCI og derfor er ansvarlig for at beskytte dem |
| --- | --- |

u)

»den, der er i besiddelse af«: en behørigt autoriseret person med en fastslået need-to-know-status, der er i besiddelse af EUCI og derfor er ansvarlig for at beskytte dem

| v) | »industrivirksomhed eller anden enhed«: en enhed, der er involveret i levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser; det kan være en enhed inden for industri, handel, tjenesteydelser, videnskab, forskning, uddannelse eller udvikling eller en selvstændig erhvervsdrivende |
| --- | --- |

v)

»industrivirksomhed eller anden enhed«: en enhed, der er involveret i levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser; det kan være en enhed inden for industri, handel, tjenesteydelser, videnskab, forskning, uddannelse eller udvikling eller en selvstændig erhvervsdrivende

| w) | »industrisikkerhed«: anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at kontrahenter eller underkontrahenter beskytter EUCI under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, jf. artikel 9, stk. 1, i bilag A |
| --- | --- |

w)

»industrisikkerhed«: anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at kontrahenter eller underkontrahenter beskytter EUCI under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, jf. artikel 9, stk. 1, i bilag A

| x) | »informationssikring« (IA): i forbindelse med kommunikations- og informationssystemer forstås tilliden til, at disse systemer beskytter de informationer, de håndterer, og at de fungerer, som de skal, når de skal, under de legitime brugeres kontrol. Effektiv IA sikrer et passende niveau af fortrolighed, integritet, tilgængelighed, uafviselighed og autenticitet. IA baseres på en risikostyringsproces, jf. artikel 8, stk. 1, i bilag A |
| --- | --- |

x)

»informationssikring« (IA): i forbindelse med kommunikations- og informationssystemer forstås tilliden til, at disse systemer beskytter de informationer, de håndterer, og at de fungerer, som de skal, når de skal, under de legitime brugeres kontrol. Effektiv IA sikrer et passende niveau af fortrolighed, integritet, tilgængelighed, uafviselighed og autenticitet. IA baseres på en risikostyringsproces, jf. artikel 8, stk. 1, i bilag A

| y) | »sammenkobling«: i denne afgørelse, direkte kobling af to eller flere IT-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger, jf. bilag A IV, punkt 31 |
| --- | --- |

y)

»sammenkobling«: i denne afgørelse, direkte kobling af to eller flere IT-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger, jf. bilag A IV, punkt 31

| z) | »forvaltning af klassificerede informationer«: anvendelse af administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at supplere foranstaltningerne i artikel 5, 6 og 8 og derved bidrage til at afskrække fra, afsløre og genoprette efter forsætlig eller uagtsom kompromittering eller tab af sådanne informationer. Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. udarbejdelse, registrering, kopiering, oversættelse, transport, håndtering, opbevaring og destruktion af EUCI, jf. artikel 7, stk. 1, i bilag A |
| --- | --- |

z)

»forvaltning af klassificerede informationer«: anvendelse af administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at supplere foranstaltningerne i artikel 5, 6 og 8 og derved bidrage til at afskrække fra, afsløre og genoprette efter forsætlig eller uagtsom kompromittering eller tab af sådanne informationer. Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. udarbejdelse, registrering, kopiering, oversættelse, transport, håndtering, opbevaring og destruktion af EUCI, jf. artikel 7, stk. 1, i bilag A

| aa) | »materiale«: ethvert dokument, enhver databærer eller enhver maskine eller ethvert udstyr, der enten er fremstillet eller er ved at blive fremstillet |
| --- | --- |

aa)

»materiale«: ethvert dokument, enhver databærer eller enhver maskine eller ethvert udstyr, der enten er fremstillet eller er ved at blive fremstillet

| bb) | »udsteder«: en EU-institution eller et EU-agentur eller EU-organ, en medlemsstat, et tredjeland eller en international organisation, under hvis myndighed klassificerede informationer er blevet udarbejdet og/eller bragt ind i EU’s strukturer |
| --- | --- |

bb)

»udsteder«: en EU-institution eller et EU-agentur eller EU-organ, en medlemsstat, et tredjeland eller en international organisation, under hvis myndighed klassificerede informationer er blevet udarbejdet og/eller bragt ind i EU’s strukturer

| cc) | »personelsikkerhed«: anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at adgang til EUCI kun gives til personer, som:






  — | har need-to-know |
| --- | --- | --- |

cc)

»personelsikkerhed«: anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at adgang til EUCI kun gives til personer, som:

—

har need-to-know

| — | i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden måde er behørigt autoriseret i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, og |
| --- | --- |

—

i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden måde er behørigt autoriseret i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, og

| — | er blevet gjort bekendt med deres ansvar, |
| --- | --- |

—

er blevet gjort bekendt med deres ansvar,

jf. artikel 5, stk. 1, i bilag A

| dd) | »personelsikkerhedsgodkendelse« (PSC): med henblik på adgang til EUCI, en udredning fra en medlemsstats kompetente myndighed på baggrund af en sikkerhedsundersøgelse udført af en medlemsstats kompetente myndigheder, hvorved det attesteres, at vedkommende person, forudsat at vedkommendes »need-to-know« er fastslået, kan få adgang til EUCI op til en bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en bestemt dato, og den pågældende betegnes som »sikkerhedsgodkendt« |
| --- | --- |

dd)

»personelsikkerhedsgodkendelse« (PSC): med henblik på adgang til EUCI, en udredning fra en medlemsstats kompetente myndighed på baggrund af en sikkerhedsundersøgelse udført af en medlemsstats kompetente myndigheder, hvorved det attesteres, at vedkommende person, forudsat at vedkommendes »need-to-know« er fastslået, kan få adgang til EUCI op til en bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en bestemt dato, og den pågældende betegnes som »sikkerhedsgodkendt«

| ee) | »certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse« (PSCC): et certifikat udstedt af en kompetent myndighed, som fastslår, at en person er blevet sikkerhedsgodkendt og har et gyldigt sikkerhedsgodkendelsescertifikat eller en gyldig autorisation fra direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed til at få adgang til EUCI, og som viser den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), den relevante PSC’s gyldighedsdato og certifikatets udløbsdato |
| --- | --- |

ee)

»certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse« (PSCC): et certifikat udstedt af en kompetent myndighed, som fastslår, at en person er blevet sikkerhedsgodkendt og har et gyldigt sikkerhedsgodkendelsescertifikat eller en gyldig autorisation fra direktøren for hovedkontorets sikkerhed og EU-Udenrigstjenestens informationssikkerhed til at få adgang til EUCI, og som viser den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), den relevante PSC’s gyldighedsdato og certifikatets udløbsdato

| ff) | »fysisk sikkerhed«: anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til EUCI, jf. artikel 6 i bilag A |
| --- | --- |

ff)

»fysisk sikkerhed«: anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til EUCI, jf. artikel 6 i bilag A

| gg) | »program-/projektsikkerhedsinstruktion« (PSI): en liste over sikkerhedsprocedurer, der anvendes i forbindelse med et bestemt program/projekt for at standardisere sikkerhedsprocedurerne. Den kan revideres i hele programmets/projektets løbetid |
| --- | --- |

gg)

»program-/projektsikkerhedsinstruktion« (PSI): en liste over sikkerhedsprocedurer, der anvendes i forbindelse med et bestemt program/projekt for at standardisere sikkerhedsprocedurerne. Den kan revideres i hele programmets/projektets løbetid

| hh) | »registrering«: anvendelse af procedurer, som registrerer informations livscyklus, herunder dens udbredelse og destruktion, jf. bilag A III, punkt 21 |
| --- | --- |

hh)

»registrering«: anvendelse af procedurer, som registrerer informations livscyklus, herunder dens udbredelse og destruktion, jf. bilag A III, punkt 21

| ii) | »residualrisiko«: den risiko, der fortsat eksisterer, efter at der er gennemført sikkerhedsforanstaltninger, idet ikke alle trusler imødegås, og ikke alle sårbarheder kan fjernes |
| --- | --- |

ii)

»residualrisiko«: den risiko, der fortsat eksisterer, efter at der er gennemført sikkerhedsforanstaltninger, idet ikke alle trusler imødegås, og ikke alle sårbarheder kan fjernes

| jj) | »risiko«: muligheden for, at en given trussel vil udnytte indre og ydre sårbarheder i en organisation eller i nogen af de systemer, det benytter, og derved skade organisationen og dets materielle eller immaterielle aktiver. Den måles som en kombination af sandsynligheden for, at trusler indtræffer, og deres virkning |
| --- | --- |

jj)

»risiko«: muligheden for, at en given trussel vil udnytte indre og ydre sårbarheder i en organisation eller i nogen af de systemer, det benytter, og derved skade organisationen og dets materielle eller immaterielle aktiver. Den måles som en kombination af sandsynligheden for, at trusler indtræffer, og deres virkning

| kk) | »risikoaccept«: beslutningen om at acceptere, at der fortsat findes en residualrisiko efter risikobehandlingen |
| --- | --- |

kk)

»risikoaccept«: beslutningen om at acceptere, at der fortsat findes en residualrisiko efter risikobehandlingen

| ll) | »risikovurdering«: identifikation af trusler og sårbarheder og udførelse af den dertil knyttede risikoanalyse, dvs. analyse af sandsynlighed og virkning |
| --- | --- |

ll)

»risikovurdering«: identifikation af trusler og sårbarheder og udførelse af den dertil knyttede risikoanalyse, dvs. analyse af sandsynlighed og virkning

| mm) | »risikokommunikation«: udvikling af bevidstheden om risici blandt CIS-brugere, underretning af godkendelsesmyndigheder om sådanne risici og indberetning af dem til driftsmyndigheder |
| --- | --- |

mm)

»risikokommunikation«: udvikling af bevidstheden om risici blandt CIS-brugere, underretning af godkendelsesmyndigheder om sådanne risici og indberetning af dem til driftsmyndigheder

| nn) | »sikkerhedsrisikostyringsproces«: hele processen med at identificere, kontrollere og minimere usikre begivenheder, der kan påvirke sikkerheden i en organisation eller i de systemer, den anvender. Dette omfatter samtlige risikorelaterede aktiviteter, herunder vurdering, behandling, accept og kommunikation |
| --- | --- |

nn)

»sikkerhedsrisikostyringsproces«: hele processen med at identificere, kontrollere og minimere usikre begivenheder, der kan påvirke sikkerheden i en organisation eller i de systemer, den anvender. Dette omfatter samtlige risikorelaterede aktiviteter, herunder vurdering, behandling, accept og kommunikation

| oo) | »risikobehandling«: afbødning, fjernelse, reduktion (gennem en passende kombination af tekniske, fysiske, organisatoriske eller proceduremæssige foranstaltninger), flytning eller overvågning af risikoen |
| --- | --- |

oo)

»risikobehandling«: afbødning, fjernelse, reduktion (gennem en passende kombination af tekniske, fysiske, organisatoriske eller proceduremæssige foranstaltninger), flytning eller overvågning af risikoen

| pp) | »særlige sikkerhedsbetingelser« (SAL): et sæt særlige kontraktlige betingelser udstedt af den kontraherende myndighed, som er en integrerende del af en klassificeret kontrakt, der indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI, og som fastlægger sikkerhedskravene eller de elementer i kontrakten, der kræver sikkerhedsbeskyttelse, jf. bilag A V, afsnit II |
| --- | --- |

pp)

»særlige sikkerhedsbetingelser« (SAL): et sæt særlige kontraktlige betingelser udstedt af den kontraherende myndighed, som er en integrerende del af en klassificeret kontrakt, der indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI, og som fastlægger sikkerhedskravene eller de elementer i kontrakten, der kræver sikkerhedsbeskyttelse, jf. bilag A V, afsnit II

| qq) | »klassifikationsvejledning« (SCG): et dokument, der beskriver de elementer af et program eller en kontrakt, som er klassificeret, med angivelse af de gældende klassifikationsgrader. SCG’en kan udvides i hele programmets eller kontraktens løbetid, og informationselementerne kan om- eller nedklassificeres; når der findes en SCG, skal den indgå i SAL’en, jf. bilag A V, afsnit II |
| --- | --- |

qq)

»klassifikationsvejledning« (SCG): et dokument, der beskriver de elementer af et program eller en kontrakt, som er klassificeret, med angivelse af de gældende klassifikationsgrader. SCG’en kan udvides i hele programmets eller kontraktens løbetid, og informationselementerne kan om- eller nedklassificeres; når der findes en SCG, skal den indgå i SAL’en, jf. bilag A V, afsnit II

| rr) | »sikkerhedsundersøgelse«: de undersøgelser, som den kompetente myndighed i en medlemsstat foretager i overensstemmelse med denne stats nationale love og bestemmelser med henblik på at kunne konkludere, at der ikke er konstateret negative forhold, som kunne forhindre en person i at få en national PSC eller en EU PSC med henblik på adgang til EUCI op til en bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) |
| --- | --- |

rr)

»sikkerhedsundersøgelse«: de undersøgelser, som den kompetente myndighed i en medlemsstat foretager i overensstemmelse med denne stats nationale love og bestemmelser med henblik på at kunne konkludere, at der ikke er konstateret negative forhold, som kunne forhindre en person i at få en national PSC eller en EU PSC med henblik på adgang til EUCI op til en bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere)

| ss) | »sikkerhedsdriftsprocedurer« (SecOP’er): en beskrivelse af den sikkerhedspolitik, der vedtages for gennemførelsen, de driftsprocedurer, der skal følges, og personalets ansvar |
| --- | --- |

ss)

»sikkerhedsdriftsprocedurer« (SecOP’er): en beskrivelse af den sikkerhedspolitik, der vedtages for gennemførelsen, de driftsprocedurer, der skal følges, og personalets ansvar

| tt) | »følsomme ikkeklassificerede informationer«: informationer eller materiale, som EU-Udenrigstjenesten skal beskytte på grund af retlige forpligtelser, der er fastsat i traktaterne eller gennemførelsesretsakter dertil, og/eller på grund af oplysningernes følsomhed. Følsomme ikkeklassificerede informationer omfatter, men er ikke begrænset til informationer eller materiale omfattet af en forpligtelse til fortrolighed, jf. artikel 339 i TEUF, informationer omfattet af de interesser, som er beskyttet i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001 (1), sammenholdt med Den Europæiske Unions Domstols relevante praksis, eller personoplysninger omfattet af forordning (EU) nr. 2018/1725 |
| --- | --- |

tt)

»følsomme ikkeklassificerede informationer«: informationer eller materiale, som EU-Udenrigstjenesten skal beskytte på grund af retlige forpligtelser, der er fastsat i traktaterne eller gennemførelsesretsakter dertil, og/eller på grund af oplysningernes følsomhed. Følsomme ikkeklassificerede informationer omfatter, men er ikke begrænset til informationer eller materiale omfattet af en forpligtelse til fortrolighed, jf. artikel 339 i TEUF, informationer omfattet af de interesser, som er beskyttet i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001 (1), sammenholdt med Den Europæiske Unions Domstols relevante praksis, eller personoplysninger omfattet af forordning (EU) nr. 2018/1725

| uu) | »specifikke sikkerhedskrav« (SSRS): et bindende sæt sikkerhedsprincipper, der skal overholdes, samt detaljerede sikkerhedskrav, der skal gennemføres, som ligger til grund for processen med certificering og akkreditering af CIS |
| --- | --- |

uu)

»specifikke sikkerhedskrav« (SSRS): et bindende sæt sikkerhedsprincipper, der skal overholdes, samt detaljerede sikkerhedskrav, der skal gennemføres, som ligger til grund for processen med certificering og akkreditering af CIS

| vv) | »TEMPEST«: efterforskning, undersøgelse og kontrol af kompromitterende elektromagnetiske emissioner og foranstaltninger til at fjerne dem |
| --- | --- |

vv)

»TEMPEST«: efterforskning, undersøgelse og kontrol af kompromitterende elektromagnetiske emissioner og foranstaltninger til at fjerne dem

| ww) | »trussel«: en potentiel årsag til en uønsket hændelse, der kan føre til skade på en organisation eller de systemer, den anvender; sådanne trusler kan være uagtsomme eller forsætlige (ondsindede) og karakteriseres ved trusselselementer, potentielle mål og angrebsmetoder |
| --- | --- |

ww)

»trussel«: en potentiel årsag til en uønsket hændelse, der kan føre til skade på en organisation eller de systemer, den anvender; sådanne trusler kan være uagtsomme eller forsætlige (ondsindede) og karakteriseres ved trusselselementer, potentielle mål og angrebsmetoder

| xx) | »sårbarhed«: en svaghed af enhver art, som kan udnyttes af en eller flere trusler. En sårbarhed kan være en forsømmelse eller vedrøre en svaghed i kontrolforanstaltninger med hensyn til effektivitet, omfang eller sammenhæng og være af teknisk, proceduremæssig, fysisk, organisatorisk eller operativ karakter. |
| --- | --- |

xx)

»sårbarhed«: en svaghed af enhver art, som kan udnyttes af en eller flere trusler. En sårbarhed kan være en forsømmelse eller vedrøre en svaghed i kontrolforanstaltninger med hensyn til effektivitet, omfang eller sammenhæng og være af teknisk, proceduremæssig, fysisk, organisatorisk eller operativ karakter.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

---

Tillæg B

Sammenlignende oversigt over sikkerhedsklassifikationer

| EU | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EURATOM | EURA TOP SECRET | EURA SECRET | EURA CONFIDENTIAL | EURA RESTRICTED |
| Belgien | Très Secret (Loi 11.12.1998)
  Zeer Geheim (Wet 11.12.1998) | Secret (Loi 11.12.1998)
  Geheim (Wet 11.12.1998) | Confidentiel (Loi 11.12.1998)
  Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998) | Se fodnote (1) nedenfor |
| Bulgarien | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |
| Den Tjekkiske Republik | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danmark | YDERST HEMMELIGT | HEMMELIGT | FORTROLIGT | TIL TJENESTEBRUG |
| Tyskland | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS (2) – VERTRAULICH | VS – NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |
| Estland | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Irland | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Grækenland | Άκρως Απόρρητο
  Fork.: ΑΑΠ | Απόρρητο
  Fork.: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό
  Fork.: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης
  Fork.: (ΠΧ) |
| Spanien | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |
| Frankrig | TRÈS SECRET
  TRÈS SECRET DÉFENSE (3) | SECRET
  SECRET DÉFENSE (3) | CONFIDENTIEL DÉFENSE  (3)

  ,

   (4) | Se fodnote  (5) nedenfor |
| Kroatien | VRLO TAJNO | TAJNO | POVJERLJIVO | OGRANIČENO |
| Italien | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Cypern | Άκρως Απόρρητο
  Fork.: (AΑΠ) | Απόρρητο
  Fork.: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό
  Fork.: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης
  Fork.: (ΠΧ) |
| Letland | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litauen | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxembourg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |
| Ungarn | »Szigorúan titkos!« | »Titkos!« | »Bizalmas!« | »Korlátozott terjesztésű!« |
| Μalta | L-Ogħla Segretezza
  Top Secret | Sigriet
  Secret | Kunfidenzjali
  Confidential | Ristrett
  Restricted  (6) |
| Nederlandene | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |
| Østrig | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Polen | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumænien | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovenien | STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO |
| Slovakiet | Přísně tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finland | ERITTÄIN SALAINEN
  YTTERST HEMLIG | SALAINEN
  HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN
  KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU
  BEGRÄNSAD TILLGÅNG |
| Sverige | Kvaliciferat hemlig | Hemlig | Konfidentiell | Begränsat hemlig |

EU

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

EURATOM

EURA TOP SECRET

EURA SECRET

EURA CONFIDENTIAL

EURA RESTRICTED

Belgien

Très Secret (Loi 11.12.1998)

Zeer Geheim (Wet 11.12.1998)

Secret (Loi 11.12.1998)

Geheim (Wet 11.12.1998)

Confidentiel (Loi 11.12.1998)

Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998)

Se fodnote (1) nedenfor

Bulgarien

Cтpoгo ceкретно

Ceкретно

Поверително

За служебно ползване

Den Tjekkiske Republik

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danmark

YDERST HEMMELIGT

HEMMELIGT

FORTROLIGT

TIL TJENESTEBRUG

Tyskland

STRENG GEHEIM

GEHEIM

VS (2) – VERTRAULICH

VS – NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH

Estland

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Irland

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Grækenland

Άκρως Απόρρητο

Fork.: ΑΑΠ

Απόρρητο

Fork.: (ΑΠ)

Εμπιστευτικό

Fork.: (ΕΜ)

Περιορισμένης Χρήσης

Fork.: (ΠΧ)

Spanien

SECRETO

RESERVADO

CONFIDENCIAL

DIFUSIÓN LIMITADA

Frankrig

TRÈS SECRET

TRÈS SECRET DÉFENSE (3)

SECRET

SECRET DÉFENSE (3)

CONFIDENTIEL DÉFENSE  (3)

  ,

   (4)

Se fodnote  (5) nedenfor

Kroatien

VRLO TAJNO

TAJNO

POVJERLJIVO

OGRANIČENO

Italien

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Cypern

Άκρως Απόρρητο

Fork.: (AΑΠ)

Απόρρητο

Fork.: (ΑΠ)

Εμπιστευτικό

Fork.: (ΕΜ)

Περιορισμένης Χρήσης

Fork.: (ΠΧ)

Letland

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litauen

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxembourg

Très Secret Lux

Secret Lux

Confidentiel Lux

Restreint Lux

Ungarn

»Szigorúan titkos!«

»Titkos!«

»Bizalmas!«

»Korlátozott terjesztésű!«

Μalta

L-Ogħla Segretezza

Top Secret

Sigriet

Secret

Kunfidenzjali

Confidential

Ristrett

Restricted  (6)

Nederlandene

Stg. ZEER GEHEIM

Stg. GEHEIM

Stg. CONFIDENTIEEL

Dep. VERTROUWELIJK

Østrig

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Polen

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugal

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumænien

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovenien

STROGO TAJNO

TAJNO

ZAUPNO

INTERNO

Slovakiet

Přísně tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finland

ERITTÄIN SALAINEN

YTTERST HEMLIG

SALAINEN

HEMLIG

LUOTTAMUKSELLINEN

KONFIDENTIELL

KÄYTTÖ RAJOITETTU

BEGRÄNSAD TILLGÅNG

Sverige

Kvaliciferat hemlig

Hemlig

Konfidentiell

Begränsat hemlig

---

(1)  Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding er ikke en sikkerhedsklassifikation i Belgien. Belgien håndterer og beskytter informationer, der er klassificeret som »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, på en måde, der mindst svarer til de standarder og procedurer, som er beskrevet i sikkerhedsreglerne for Rådet for Den Europæiske Union.

(2)  Tyskland: VS = Verschlusssache.

(3)  Informationer fra Frankrig fra før 1. juli 2021, der er klassificeret som »TRÈS SECRET DÉFENSE«, »SECRET DÉFENSE« og »CONFIDENTIEL DÉFENSE«, håndteres og beskyttes fortsat på det respektive ækvivalente niveau »TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET«, »SECRET UE/EU SECRET« og »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL«.

(4)  Frankrig håndterer og beskytter informationer, der er klassificeret som »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL«, i overensstemmelse med de franske sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af informationer, der er klassificeret »SECRET«.

(5)  Frankrig anvender ikke klassifikationsgraden »RESTREINT« i sit nationale system. Frankrig håndterer og beskytter informationer, der er klassificeret som »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, på en måde, der mindst svarer til de standarder og procedurer, som er beskrevet i sikkerhedsbestemmelserne for Rådet for Den Europæiske Union.

(6)  Mærkningerne på maltesisk og engelsk for Malta kan anvendes synonymt.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/74

---

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af medlemsstaterne, Det Forenede Kongerige (Nordirland) og EØS-landene

(2023/C 263/05)

I henhold til artikel 1 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/54/EF af 18. juni 2009 om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (1) offentliggør Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende en liste over naturligt mineralvand, der anerkendes som sådant af medlemsstaterne.

Følgende liste erstatter alle tidligere offentliggjorte lister over anerkendt naturligt mineralvand.

1.   MEDLEMSSTATER

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Belgien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Bru | Bru | Chevron |
| Chaudfontaine | Thermale | Chaudfontaine |
| Chevron | Monastère | Chevron |
| Christianabronnen | Christiana | Gavere |
| Clémentine | Clémentine | Spixhe |
| Ginstberg | Ginstbergbron | Scheldewindeke |
| Harre | Harre | Werbomont-Ferrières |
| Koningsbronnen | Koning | Brakel |
| Leberg | Leberg | Roosdal |
| Love my planet® | L’OR | Chevron |
| Ordal | Ordal | Ranst |
| Spa | Marie-Henriette | Spa |
| Spa | Barisart | Spa |
| Spa | Reine | Spa |
| Sty | Sty | Céroux-Mousty |
| Sunco | Sunco | Ninove |
| Toep | Toep | Brakel |
| Top | Top | Brakel |
| 1 | Volette | Etalle |
| Val | Val | Boortmeerbeek |
| Valvert | Valvert | Etalle |
| Villers Monopole | Villers | Villers-le-Gambon |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Bru

Bru

Chevron

Chaudfontaine

Thermale

Chaudfontaine

Chevron

Monastère

Chevron

Christianabronnen

Christiana

Gavere

Clémentine

Clémentine

Spixhe

Ginstberg

Ginstbergbron

Scheldewindeke

Harre

Harre

Werbomont-Ferrières

Koningsbronnen

Koning

Brakel

Leberg

Leberg

Roosdal

Love my planet®

L’OR

Chevron

Ordal

Ordal

Ranst

Spa

Marie-Henriette

Spa

Spa

Barisart

Spa

Spa

Reine

Spa

Sty

Sty

Céroux-Mousty

Sunco

Sunco

Ninove

Toep

Toep

Brakel

Top

Top

Brakel

1

Volette

Etalle

Val

Val

Boortmeerbeek

Valvert

Valvert

Etalle

Villers Monopole

Villers

Villers-le-Gambon

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Bulgarien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Банкя
  (Bankya) | Банкя сондаж ТК 1 Иваняне
  (Bankya sondazh TK 1 Ivanyane) | Банкя
  (Bankya) |
| Вега
  (Vega) | Шивачево извор Хаджи Димитър
  (Shivachevo izvor Hadzhi Dimitar) | Шивачево
  (Shivachevo) |
| Велинград
  (Velingrad) | Велинград сондаж 5 Горски пункт
  (Velingrad sondazh 5 Gorski punkt) | Велинград
  (Velingrad) |
| Водица
  (Voditza) | Водица сондаж Р-2
  (Voditsa sondazh R-2) | Водица
  (Voditsa) |
| Горна баня
  (Gorna bania) | Горна баня сондаж 3
  (Gorna banya sondazh 3) | Горна баня
  (Gorna banya) |
| Горна баня
  (Gorna bania) | Горна баня сондаж 4 и извор Домус дере
  (Gorna banya sondazh 4 i izvor Domus dere) | Горна баня
  (Gorna banya) |
| Девин
  (Devin) | Девин сондаж 3
  (Devin sondazh 3) | Девин
  (Devin) |
| Девин
  (Devin) | Девин сондаж 5
  (Devin sondazh 5) | Девин
  (Devin) |
| Долна баня
  (Dolna bania) | Долна баня сондаж 141
  (Dolna banya sondazh 141) | Долна баня
  (Dolna banya) |
| Долче Вита
  (Dolce Vita) | Шивачево извор Хаджи Димитър
  (Shivachevo izvor Hadzhi Dimitar) | Шивачево
  (Shivachevo) |
| Драгойново
  (Dragoynovo) | Драгойново сондаж 9
  (Dragoynovo sondazh 9) | Драгойново
  (Dragoynovo) |
| 77Княжево
  (Kniajevo) | Княжево сондаж 1 хг
  (Knyazhevo sondazh 1 hg) | Княжево
  (Knyazhevo) |
| Княжевска
  (Knyazhevska) | Княжево сондаж Книжна фабрика
  (Knyazhevo sondazh Knizhna fabrika) | Княжево
  (Knyazhevo) |
| Ком
  (Kom) | Бързия сондаж 1
  (Barzia sondazh 1) | Бързия
  (Barzia) |
| Леново
  (Lenovo) | Леново сондаж 12
  (Lenovo sondazh 12) | Леново
  (Lenovo) |
| Михалково
  (Mihalkovo) | Михалково сондажи 1аВП и 1 ВКП
  (Mihalkovo sondazhi 1aVP i 1 VKP) | Михалково
  (Mihalkovo) |
| Пирин Спринг
  (Pirin Spring) | Баничан сондаж 273
  (Banichan sondazh 273) | Баничан
  (Banichan) |
| Старо Железаре
  (Staro Jelezare) | Старо Железаре сондажи 2 и 4
  (Staro Zhelezare sondazhi 2 i 4) | Старо Железаре
  (Staro Zhelezare) |
| Хисар
  (Hisar) | Хисаря сондажи 1 и 7
  (Hisarya sondazhi 1 i 7) | Хисаря
  (Hisarya) |
| Хисар
  (Hissar) | Хисаря извор Чобан чешма
  (Hisarya izvor Choban cheshma) | Хисаря
  (Hisarya) |
| Хисаря
  (Hissaria) | Хисаря сондаж 7
  (Hisarya sondazh 7) | Хисаря
  (Hisarya) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Банкя

(Bankya)

Банкя сондаж ТК 1 Иваняне

(Bankya sondazh TK 1 Ivanyane)

Банкя

(Bankya)

Вега

(Vega)

Шивачево извор Хаджи Димитър

(Shivachevo izvor Hadzhi Dimitar)

Шивачево

(Shivachevo)

Велинград

(Velingrad)

Велинград сондаж 5 Горски пункт

(Velingrad sondazh 5 Gorski punkt)

Велинград

(Velingrad)

Водица

(Voditza)

Водица сондаж Р-2

(Voditsa sondazh R-2)

Водица

(Voditsa)

Горна баня

(Gorna bania)

Горна баня сондаж 3

(Gorna banya sondazh 3)

Горна баня

(Gorna banya)

Горна баня

(Gorna bania)

Горна баня сондаж 4 и извор Домус дере

(Gorna banya sondazh 4 i izvor Domus dere)

Горна баня

(Gorna banya)

Девин

(Devin)

Девин сондаж 3

(Devin sondazh 3)

Девин

(Devin)

Девин

(Devin)

Девин сондаж 5

(Devin sondazh 5)

Девин

(Devin)

Долна баня

(Dolna bania)

Долна баня сондаж 141

(Dolna banya sondazh 141)

Долна баня

(Dolna banya)

Долче Вита

(Dolce Vita)

Шивачево извор Хаджи Димитър

(Shivachevo izvor Hadzhi Dimitar)

Шивачево

(Shivachevo)

Драгойново

(Dragoynovo)

Драгойново сондаж 9

(Dragoynovo sondazh 9)

Драгойново

(Dragoynovo)

77Княжево

(Kniajevo)

Княжево сондаж 1 хг

(Knyazhevo sondazh 1 hg)

Княжево

(Knyazhevo)

Княжевска

(Knyazhevska)

Княжево сондаж Книжна фабрика

(Knyazhevo sondazh Knizhna fabrika)

Княжево

(Knyazhevo)

Ком

(Kom)

Бързия сондаж 1

(Barzia sondazh 1)

Бързия

(Barzia)

Леново

(Lenovo)

Леново сондаж 12

(Lenovo sondazh 12)

Леново

(Lenovo)

Михалково

(Mihalkovo)

Михалково сондажи 1аВП и 1 ВКП

(Mihalkovo sondazhi 1aVP i 1 VKP)

Михалково

(Mihalkovo)

Пирин Спринг

(Pirin Spring)

Баничан сондаж 273

(Banichan sondazh 273)

Баничан

(Banichan)

Старо Железаре

(Staro Jelezare)

Старо Железаре сондажи 2 и 4

(Staro Zhelezare sondazhi 2 i 4)

Старо Железаре

(Staro Zhelezare)

Хисар

(Hisar)

Хисаря сондажи 1 и 7

(Hisarya sondazhi 1 i 7)

Хисаря

(Hisarya)

Хисар

(Hissar)

Хисаря извор Чобан чешма

(Hisarya izvor Choban cheshma)

Хисаря

(Hisarya)

Хисаря

(Hissaria)

Хисаря сондаж 7

(Hisarya sondazh 7)

Хисаря

(Hisarya)

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Bulgarien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Пелистерка
  (Pelisterka) | Меджитлия извор D-1
  (Medzitlija izvor D-1) | Меджитлия Македония |
| (Medzitlija, Republic of North Macedonia) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Пелистерка

(Pelisterka)

Меджитлия извор D-1

(Medzitlija izvor D-1)

Меджитлия Македония

(Medzitlija, Republic of North Macedonia)

Мая

(Maya)

Експлоатационен кладенец ЕБ-2

(eksploatatsionen kladenets EB-2)

| Гари, Република Северна Македония |
| --- |
| (Gari, Republic of North Macedonia) |

Гари, Република Северна Македония

(Gari, Republic of North Macedonia)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Tjekkiet

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Aqua Maria | Aqua Maria | Mariánské Lázně |
| BOHEMIA quelle | BQ-2 | Rohatec |
| Dobrá voda | Dobrá voda | Byňov |
| Hanácká kyselka | Hanácká kyselka | Horní Moštěnice |
| IL SANO | IL SANO | Chodová Planá |
| Korunní | Korunní | Stráž nad Ohří |
| Krondorf | BJ-142 | Stráž nad Ohří |
| Magnesia | Magnesia | Mnichov u Mariánských Lázní |
| Mattoni | Mattoni | Kyselka u Karlových Varů |
| Ondrášovka | Ondrášovka | Ondrášov |
| Poděbradka | Poděbradka | Poděbrady - Velké Zboží |
| Vratislavická kyselka | Vratislavická kyselka | Vratislavice nad Nisou |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Aqua Maria

Aqua Maria

Mariánské Lázně

BOHEMIA quelle

BQ-2

Rohatec

Dobrá voda

Dobrá voda

Byňov

Hanácká kyselka

Hanácká kyselka

Horní Moštěnice

IL SANO

IL SANO

Chodová Planá

Korunní

Korunní

Stráž nad Ohří

Krondorf

BJ-142

Stráž nad Ohří

Magnesia

Magnesia

Mnichov u Mariánských Lázní

Mattoni

Mattoni

Kyselka u Karlových Varů

Ondrášovka

Ondrášovka

Ondrášov

Poděbradka

Poděbradka

Poděbrady - Velké Zboží

Vratislavická kyselka

Vratislavická kyselka

Vratislavice nad Nisou

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Danmark

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Aqua d’or | Aqua d’or-kilden | Fasterholt |
| 7330 Brande |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Aqua d’or

Aqua d’or-kilden

Fasterholt

7330 Brande

Denice

Denicekilden

| Fasterholt |
| --- |
| 7330 Brande |

Fasterholt

7330 Brande

Carlsberg Kurvand

Arnakke Kilde

| Silkeborg Bad |
| --- |
| 8600 Silkeborg |

Silkeborg Bad

8600 Silkeborg

Kærspringeren

Vinten-Kilden

| Brønsholmvej 11 |
| --- |
| Vinten |
| 8700 Horsens |

Brønsholmvej 11

Vinten

8700 Horsens

Iskilde

Iskilden

| Skårdal |
| --- |
| Langkær 29 Hem |
| 8660 Skanderborg |

Skårdal

Langkær 29 Hem

8660 Skanderborg

Egekilde

Egekilde

| Faxe Bryggeri A/S |
| --- |
| Allé 1 |
| 4640 Fakse |

Faxe Bryggeri A/S

Allé 1

4640 Fakse

Kildevæld

Kildevæld

| Sdr. Saltumvej 4 |
| --- |
| 9493 Saltum |

Sdr. Saltumvej 4

9493 Saltum

Nornir

Nornir

| Skerrisvej 4 |
| --- |
| 7330 Brande |

Skerrisvej 4

7330 Brande

Krusmølle Kilde

Krusmølle Kilde

Krusmølle Kilden v/Krusmølle i Sdr. Jylland

Holk

Holk

| Amtsvejen 133 |
| --- |
| Mellerup |
| 8900 Randers/Århus |

Amtsvejen 133

Mellerup

8900 Randers/Århus

Fruenskilde

Fruenskilde

| Højgårdvej 23 |
| --- |
| 7100 Vejle |

Højgårdvej 23

7100 Vejle

Boring 7

Boring 7

| Bornholms Kildevand ApS |
| --- |
| Piledamsstræde 6 |
| 3730 Nexø |

Bornholms Kildevand ApS

Piledamsstræde 6

3730 Nexø

Balders Kilde

Balders Kilde

| Risbølvej |
| --- |
| 7250 Hejnsvig |

Risbølvej

7250 Hejnsvig

Valdemars Slot Mineralvand

Valdemars Slot

| Valdemars Slot A/S |
| --- |
| 5700 Svendborg |

Valdemars Slot A/S

5700 Svendborg

Brokilde

Brokilde

| Ringstedvej 13 |
| --- |
| 4520 Svinninge |

Ringstedvej 13

4520 Svinninge

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Danmark

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Hildon Natural Mineral Water | Hildon Borehole | The Hildon Estate |
| Deeside Natural Mineral Water | Lower Spring | Pannanich Wells |
| Royal Deeside Natural Mineral Water | Upper East Spring | Pannanich Wells |
| Ty Nant | Ty Nant Water | Bethania, Llanon, Wales, UK |
| ASDA Natural Mineral Water | Elmhurst Spring | Elmhurst, Lichfield, Staffordshire, UK |
| Kingshill Natural Mineral Water | Kingshill | Newmains, Lanarkshire, United Kingdom |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Hildon Natural Mineral Water

Hildon Borehole

The Hildon Estate

Deeside Natural Mineral Water

Lower Spring

Pannanich Wells

Royal Deeside Natural Mineral Water

Upper East Spring

Pannanich Wells

Ty Nant

Ty Nant Water

Bethania, Llanon, Wales, UK

ASDA Natural Mineral Water

Elmhurst Spring

Elmhurst, Lichfield, Staffordshire, UK

Kingshill Natural Mineral Water

Kingshill

Newmains, Lanarkshire, United Kingdom

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Tyskland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| 1-Aqua-Quelle | 1-Aqua-Quelle | Thür |
| --- (3) | Adelheidquelle | Bad Überkingen |
| --- (3) | Adelindis-Quelle | Bad Buchau |
| --- (4) | Aquana | Löningen |
| --- (3) | AQUANT | Gemarkung Fallingbostel |
| --- (4) | Arnoldi Quelle | Warburg-Germete |
| --- (3) | Bad Nieratz-Quelle | Wangen im Allgäu |
| --- (3) | Brunnen 13 | Gemeinde Eichenzell, Gemarkung Lütter, Flur 4, Flurstück Nr. 37/3 |
| --- (3) | Brunnen 14 | Gemeinde Eichenzell, Gemarkung Rönshausen, Flur 13, Flurstück Nr. 12/10 |
| --- (4) | Brunnen 2 | Grüneberg |
| --- (3) | Brunnen S11 | Schwollen |
| --- (3) | Brunnen S9 | Schwollen |
| --- (3) | Brunnen Schlackental | Bad Harzburg |
| --- (3) | Consia | Dorsten |
| --- (2) | Dionysius | Paderborn |
| --- (3) | Eifelparkquelle | Brohl-Lützing |
| --- (3) | Enzo-Quelle | Bad Überkingen |
| --- (4) | Falkenberg-Quelle | Löhne |
| --- (4) | Feldquell | Gütersloh |
| --- (3) | FONSANA | Baruth/Mark |
| --- (4) | Freisinger Mineralquelle | Freising |
| --- (3) | Frischlandquelle | Haigerloch |
| --- (4) | Harzer Viktoriabrunnen | Langelsheim |
| --- (4) | Harzer Weinbrunnen | Langelsheim |
| --- (4) | Hebequelle | Mühringen |
| --- (4) | Heinberg-Quelle | Warburg-Germete |
| --- (4) | Ho-Ga | Sittensen |
| --- (4) | Jungbrunnen | Uelzen |
| --- (2) | Lilian Mineralbrunnen | Belm |
| --- (4) | Marcus-Quelle | Bad Driburg |
| --- (4) | Margarethen-Quelle | Goslar-Grauhof |
| --- (2) | Move | Höhbeck-Pevesdorf |
| --- (4) | Mühlenbergquelle | Bad Pyrmont |
| --- (3) | Natur | Dorsten |
| --- (3) | Naturparkquelle Rottenburg | Rottenburg am Neckar-Bad Niedernau |
| --- (4) | Oberharzer Brunnen | Altenau/Oberharz |
| --- (3) | Paulinenquelle | Rottenburg Bieringen |
| --- (4) | Power Mineralwasserbrunnen 92/94 | Belm |
| --- (3) | Quelle 33 | Reutlingen |
| --- (4) | Riechenberger Klosterquelle | Goslar |
| --- (3) | Rilchinger | Rilchingen-Hanweiler |
| --- (2) | S1 | Schwollen |
| --- (4) | Sankt Ansgari Quelle | Haselünne |
| --- (3) | Stefans Quelle | Tauberbischofsheim-Distelhausen |
| --- (4) | Steinquelle | Goslar |
| --- (4) | Talquelle | Goslar-Oker |
| --- (2) | Tausendwasser | Schwollen |
| --- (3) | Urstromquelle | Baruth/Mark |
| --- (3) | Venus-Quelle | Kißlegg |
| 7 Mountains (Naturell, Classic und Medium) | Artus-Quelle (Mineralquelle 6) | Bornheim-Roisdorf |
| Abenstaler Quelle
  Eichentaler
  Elsenbach | Abenstaler Quelle | Elsendorf-Horneck |
| Achalm | Quelle 29 | Reutlingen |
| Adelholzener Alpenquellen | Adelholzener AlpenQuell Bergen | Bad Adelholzen |
| Adelholzener Alpenquellen | Adelholzener PrimusQuelle | Bad Adelholzen |
| Adello | Adello-Quelle | Bad Liebenwerda |
| Adello | Adello Quelle | Ebersburg |
| Aegidius (Classic, Medium und Naturell) | Rheinlandquelle
  (Mineralquelle 8) | Bornheim-Roisdorf |
| Aera | Genussquelle 3 | Emsdetten |
| Ahrtal Quelle | Ahrtalquelle | Sinzig |
| Akpinar | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Aktisa | Aktisa-Brunnen | Bad Vilbel |
| Alasia | Alasia Mineralquelle | Ebersburg |
| Alasia | Alasia Mineralquelle | Bad Liebenwerda
  (Quellort: Maasdorf) |
| Albertus-Quelle | Albertus-Quelle (II) | Dasing |
| Alb-Perle | Alb-Quelle | Aspach-Rietenau |
| Alete Mineralquelle | Alete Mineralquelle | Polling-Weiding/Kreis Mühldorf am Inn |
| Allgäuer Alpenwasser | Allgäuer Alpenwasser | Oberstaufen |
| Aloisius Quelle | Aloisius Quelle | Gundelfingen an der Donau |
| Alosa | Tiefenquelle | Wagenfeld |
| Alstertaler | St. Georg Quelle | Norderstedt |
| Alter Brunnen | Alter Brunnen | Bad Camberg-Oberselters |
| Alter Theresienbrunnen | Alter Theresienbrunnen | Bad Kissingen |
| Alvara | Alvara | Bochum |
| Alvara-Quelle | Alvara-Quelle | Mendig |
| alwa | alwa-Quelle | Sersheim |
| Alwa | bonalwa | Bad Peterstal-Griesbach |
| Amadeus-Quelle | Amadeus-Quelle (Brunnen 2) | Mönchengladbach |
| Amalienbrunnen | Amalienbrunnen | Bad Doberan |
| Ambassador | Ambassador-Quelle | Bad Liebenwerda |
| Andreasquelle | Andreasquelle | Sulzbach am Main-Soden |
| Anhaltiner Bergquelle | Anhaltiner Bergquelle | Hecklingen-Gänsefurth |
| Antonius-Quelle | Antonius-Quelle | Warburg-Germete |
| Apodis | Genussquelle 1 | Emsdetten |
| Apollinaris | Classic | Bad Neuenahr-Ahrweiler |
| Apollinaris Silence | Silence | Bad Neuenahr-Ahrweiler |
| Aqua + | Abt | Dorsten |
| Aqua Box Naturell | Naturell Quelle | Fachingen |
| Aqua Culinaris, Naturalis, Surf | Altmühltaler Quelle
  Brunnen 1+2 | Treuchtlingen |
| Aqua Exquisite | Urstromtaler | Baruth/Mark |
| Aqua Fun | Elfen-Quelle | Haigerloch-Bad Imnau |
| Aqua Mia | Geotaler | Löhne |
| Aqua Nordic | Aqua Nordic | Husum-Rosendahl |
| AQUA RÖMER SANFT & STILL | Sanft & Still Quelle | Großerlach |
| Aqua SELECT | Melanchthon | Karlsdorf-Neuthard |
| Aqua Vitale | Vitale Quelle Sersheim | Sersheim |
| Aqua-frisch | Heinberg-Quelle | Warburg-Germete |
| Aquarissima
  (Aquarissima Classic, Aquarissima Medium) | Auenquelle | Rhens |
| Aquarissima Naturelle | Gebirgsquelle | Rhens |
| AquaRömer | Aqua Römer Quelle | Mainhardt |
| Aquastar | Adello Quelle | Ebersburg |
| AquaStar | AquaStar | Friedberg-Dorheim |
| AQUATA | Aquata | Karlsdorf-Neuthard |
| AquaVita | Laurentius Quelle | Mainhardt |
| Aquintéll | Aquintéll | Duisburg |
| Aquintéll Quelle | Aquintéll Quelle | Bad Brückenau |
| Aquintus Mineralwasser | Aquintus Quelle | Dortmund |
| Aquintus Quelle | Aquintus Quelle | Duisburg-Walsum |
| Aqva Azzurra | Aqva Quelle | Bad Überkingen |
| Ardey Quelle | Ardey Quelle | Duisburg-Walsum |
| Ardey Quelle Exquisit | Ardey Quelle | Dortmund |
| Arienheller | Arienheller | Rheinbrohl-Arienheller |
| Arienheller-Brunnen | Arienheller-Quelle | Rheinbrohl-Arienheller |
| Ariston-Sprudel | Ariston-Sprudel | Mendig |
| Ariwa | David-Quelle | Bad Peterstal |
| Arkia Mineralwasser | Ried-Quelle | Bad Vilbel |
| Arkona Quelle | Arkona Quelle | Güstrow |
| Arolser »Schloßbrunnen« | Arolser »Schloßbrunnen« | Arolsen |
| ARRET | Arret-Quelle | Bad Hönningen |
| Artesia-Quelle | Artesia-Quelle | Reuth bei Erbendorf |
| Artus | Rheintalquelle | Brohl-Lützing |
| Artus (Naturell, Classic und Medium) | Artus-Quelle (Mineralquelle 6) | Bornheim-Roisdorf |
| ASS | Scharmühlquelle | Bad Vilbel-Gronau |
| ASS | ASS | Horn-Bad Meinberg |
| ASSINDIA | Assindia-Quelle | Haan |
| Astra | Astra | Bad Vilbel |
| Auburg | Auburg-Quelle | Wagenfeld |
| Auenwald | Auenquelle | Wöpse |
| Augusta-Victoria-Quelle | Augusta-Victoria-Quelle | Löhnberg-Selters |
| Autenrieder Schloßgartenbrunnen | Autenrieder Schloßgartenbrunnen | Ichenhausen-Autenried |
| Autenrieder Schloßgartenquelle | Autenrieder Schloßgartenquelle | Ichenhausen-Autenried |
| Avanus-Mineralbrunnen | Avanus-Mineralbrunnen | Belm |
| Avara Mineralwasser | Q2-Quelle | Bad Liebenzell |
| Azur | Azur Quelle Ortelsdorf | Lichtenau |
| Azur | Azur-Quelle | Bad Vilbel |
| Bad Brambacher Mineralquelle | Bad Brambacher Mineralquelle | Bad Brambach |
| Bad Camberger Taunusquelle | Taunusquelle | Bad Camberg-Oberselters |
| Bad Driburger | Bad Driburger Mineralquelle I | Bad Driburg |
| Bad Dürrheimer | Johannisquelle | Bad Dürrheim |
| Bad Dürrheimer | Weissenberger Quelle | Bad Dürrheim |
| Bad Kissinger | Bad Kissinger | Bad Kissingen |
| Bad Kissinger Theresien Quelle | Theresien Quelle | Bad Kissingen |
| Bad Liebenwerda | Bad Liebenwerda Mineralquelle | Bad Liebenwerda |
| Bad Liebenzeller | Q1 Quelle | Bad Liebenzell |
| Bad Liebenzeller Mineralwasser Paracelsus | Q1-Quelle | Bad Liebenzell |
| Bad Nauheimer | Bad Nauheimer | Friedberg-Dorheim |
| Bad Nauheimer Ur-Quelle | Bad Nauheimer Urquelle | Friedberg-Dorheim |
| Bad Pyrmonter | Bad Pyrmonter | Bad Pyrmont |
| Bad Reichenhaller Mineralwasser | Karlsteiner Mineralwasser | Bad Reichenhall |
| Bad Salzschlirfer Mineralwasser | Retzmann-Brunnen | Bad Salzschlirf |
| Bad Suderoder Mineralbrunnen | Bad Suderoder Mineralbrunnen | Bad Suderode |
| Bad Vilbeler Hermanns Quelle | Bad Vilbeler Hermanns Quelle | Bad Vilbel |
| Bad Vilbeler UrQuelle | Bad Vilbeler UrQuelle | Bad Vilbel |
| Bad Windsheimer Urquelle | Bad Windsheimer Urquelle | Bad Windsheim |
| BadnerLand | Johannisquelle | Bad Dürrheim |
| BadnerLand | Kniebis-Quelle | Bad Griesbach |
| BadnerLand | Weissenberger Quelle | Bad Dürrheim |
| Badquelle | Badquelle | Neuenburg-Steinenstadt |
| Balduin Quelle | Balduin Quelle | Dreis |
| Baldus Quelle | Baldus-Quelle | Löhnberg |
| Barbarossa-Brunnen | Barbarossa-Brunnen | Sinzig |
| Baron von Westfalen | Baron von Westfalen | Horn-Bad Meinberg |
| Baron-von-Westfalen | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Basinus | Bonaris Quelle | Neustadt an der Aisch |
| Basinus | Krönungsquelle | Bad Windsheim |
| Basinus | Sinus-Quelle | Eilenburg |
| Bella Fontanis | Fontanis-Quelle | Sachsenheim-Spielberg |
| BellAir | Q1-Quelle | Bad Liebenzell |
| Bellaqua | Franziskusquelle | Bad Peterstal |
| Bellaris | Bellaris-Quelle | Bellheim/Pfalz |
| Berg | B2 | Schwollen |
| Berg Quellen | B3 | Schwollen |
| Berg Quellen | B1 | Schwollen (Quellort: Rinzenberg) |
| Bergische Waldquelle | Bergische Waldquelle | Haan |
| Bergquelle | Bergquelle | Goslar-Oker |
| BERG-QUELLE | Bergquelle | Thalfang |
| Bernadett-Brunnen | Bernadett-Brunnen | Ingolstadt |
| Bernsteiner, Heimatwasser, Kondrauer | Diepold-Quelle | Waldsassen-Kondrau |
| Beta | Baron-von-Westfalen-Quelle | Steinheim-Vinsebeck |
| Biberacher Mineralwasser | Biberacher Mineralbrunnen | Heilbronn am Neckar |
| Bietzener Wiesen | Bietzener Wiesen | Merzig |
| Billetalquelle | Billetalquelle | Reinbek |
| Bio Kristall | BioKristall-Quelle | Neumarkt i.d.OPf. |
| Bios | Bios Quelle | Stralsund |
| Bischofsquelle | Bischofsquelle | Dodow |
| Biskirchener Karlssprudel | Biskirchener Karlssprudel | Leun-Biskirchen |
| Bissinger Auerquelle | Aquabella Quelle
  Auerquelle | Bissingen/Schwaben |
| Black Forest | Hansjakob-Quelle | Bad Rippoldsau |
| Blankenburger Wiesenquell | Blankenburger Wiesenquell | Blankenburg/Harz |
| Bonatur | Tiefenquelle | Bielefeld |
| Brandenburger Quell | Brandenburger Quell | Diedersdorf |
| Breisgauer Mineralwasser | Breisgauer Mineralquelle | Neuenburg-Steinenstadt |
| Brillant Quelle | Brillant-Quelle | Thalfang |
| Brohler | Karlsquelle | Brohl-Lützing |
| Brunnen 2 | Brunnen 2 | Duisburg |
| Brunnen 2a | Brunnen 2a | Duisburg |
| Brunnen 2b | Brunnen 2b | Duisburg |
| Brunnen 3a | Brunnen 3a | Duisburg-Walsum |
| Brunnen HB 3.1 | Brunnen HB 3.1 | Bad Camberg-Oberselters |
| Brunnen HB4.2 | Brunnen HB4.2 | Bad Camberg-Oberselters |
| Brunnen J6 | Brunnen J6 | Duisburg-Walsum |
| Brunnthaler | Brunnthaler | Burgheim |
| Buchhorn Quelle | Buchhorn Quelle | Eberstadt-Buchhorn |
| Burgenperle | Burgenperle-Quelle | Reutlingen-Rommelsbach |
| BurgQuelle | Lahnstein I | Lahnstein |
| Burg-Quelle | Sauerborn | Plaidt |
| Burgwallbronn | Burgwallbronn | Duisburg-Walsum |
| Caldener Mineralbrunnen | Caldener Mineralbrunnen | Calden-Westuffeln |
| Callisto | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Carat | Felsenquelle | Bielefeld (Quelle in Gütersloh) |
| Carolinen | Ursprungsquelle (Brunnen 9) | Bielefeld |
| Carolinen Naturelle
  Carolinen Medium
  Carolinen Classic | Bio-Quelle | Bielefeld |
| Carolinen® | Bio-Urquelle | Bielefeld |
| Carolinen® | Urgesteinsquelle | Bielefeld |
| Carolinen® | Urquelle | Bielefeld |
| Carolinen® | Ursprungsquelle | Bielefeld |
| Cascada | Cascada | Bad Windsheim |
| Caspar Heinrich | Caspar-Heinrich-Quelle II | Bad Driburg |
| Catharinen Quelle | Catharinen Quelle | Bad Camberg-Oberselters |
| Cherusker | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Christinen | Teutoburger Bergquelle | Bielefeld |
| Christinen Babywasser | Teuto-Quelle | Bielefeld |
| Clarissa | Heinberg-Quelle | Warburg-Germete |
| Claudius | Claudius | Trappenkamp |
| Comburg | Comburg Quelle | Schwäbisch Hall |
| Cora-Quelle | Cora-Quelle | Erkrath |
| Coronet | LIBU-Quelle | Bochum |
| Dalphin | Dalphin Quelle | Erkrath |
| Dauner Mineralquelle | Dauner Mineralquelle | Daun |
| Dauner Urquelle | Dauner Quelle IV | Daun |
| Del Bon | Del Bon Quelle | Thalfang |
| Delta | Delta-Quelle | Steinheim-Vinsebeck |
| Diamantquelle | Diamantquelle | Langelsheim |
| Diana Mineralwasser | Berg-Quelle 1 | Neubulach-Liebelsberg |
| Dietenbronner | Lazarus-Quelle | Schwendi-Dietenbronn |
| Dreibogen-Quelle | Dreibogen-Quelle | Eichendorf-Adldorf |
| Dreikönigsquelle | Dreikönigsquelle | Rheinbrohl |
| Dreiser | Dreiser | Dreis |
| Drusus | Naturquelle | Rhens |
| Düssel Aqua Quelle | Düssel Aqua Quelle | Haan |
| Ebbe und Flut | Tieflandquelle | Stralsund |
| Eberstädter | Steinberg-Quelle | Eberstadt-Buchhorn |
| Edelsteinwasser | Antoniusquelle | Bad Peterstal-Griesbach |
| Eichensteiner Mineralwasser | Eichensteiner Mineralwasser | Naila |
| Eichenzeller | Eichenzeller Naturbrunnen | Eichenzell-Lütter |
| Eico-Quelle | Eico-Brunnen | Wallhausen/Württem-berg |
| Eico-Sprudel, Eico Ur-Quelle, Eico-Sport-Quelle | Eico Premium-Quelle | Wallhausen |
| EIFEL-Quelle | EIFEL-Quelle | Andernach |
| Eifeltaler und Eifeltaler Medium | Eifeltaler Quelle | Daun |
| Eisvogel | Alb Cristall-Quelle | Reutlingen |
| EISZEIT Quell | EISZEIT Quell | Reutlingen |
| Elements Mineralbrunnen | Elements Mineralbrunnen | Oberscheinfeld |
| Elisabethen Quelle | Elisabethen Quelle | Rosbach vor der Höhe |
| Elisabethenquelle | E1-Quelle | Waiblingen-Beinstein |
| Elisabethen-Quelle | Elisabethen-Quelle | Bad Vilbel |
| Elitess | Baruth Quelle | Baruth/Mark |
| ELITESS | Quintusquelle | Bruchsal |
| Elsbethen-Quelle | Elsbethen-Quelle | Pfeffenhausen |
| Eltina Sprudel | Eltina-Quelle | Eberstadt-Buchhorn |
| Emsland-Quelle | Emsland-Quelle | Haselünne |
| Emstaler Brunnen | Emstaler Brunnen | Bad Camberg-Oberselters |
| Engelbert | LIBU-Quelle | Bochum |
| Ensinger Gourmet-Quelle | Ensinger Gourmet-Quelle | Vaihingen an der Enz-Ensingen |
| Ensinger Naturelle | Ensinger Naturelle | Vaihingen-Ensingen |
| Ensinger Sport | Ensinger Sport Mineralquelle | Vaihingen-Ensingen |
| Ensinger Vitalquelle | Ensinger Vitalquelle | Vaihingen-Ensingen |
| Etoile | Etoile | Rilchingen-Hanweiler |
| Europerl | Emil-Huber-Quelle | Bad Griesbach |
| Europerl | Laurentius Quelle | Mainhardt |
| Europerl | Reuthin-Quelle | Wildberg |
| EURO-QUELL | Euro-Quelle | Schwollen |
| Extaler-Mineralquell | Extaler | Rinteln |
| Externstein Quelle | Externstein Quelle | Horn-Bad-Meinberg |
| Fauna | Quelle 29 | Reutlingen |
| Felicitas | Felicitas | Trappenkamp |
| Felsensteiner Quelle | Felsensteiner Quelle | Duisburg-Walsum |
| Felsquelle | Felsquelle | Goslar |
| Filippo | Filippo Mineralsprudel | Haigerloch-Bad Imnau |
| Filstaler | Filstalquelle | Bad Überkingen |
| Finkenbach-Quelle | Finkenbach-Quelle | Rothenberg/Odenwald-Finkenbach |
| Fiorelino | TB 3, Fiorelino | Erftstadt |
| fit Diamant | Diamant-Quelle | Thalfang |
| Flensburger Gletscherquelle | Flensburger Gletscherquelle | Flensburg |
| Forstetal | Forstetal | Horn-Bad Meinberg |
| Förstina Sprudel | Förstina Sprudel | Eichenzell-Lütter |
| Fortuna-Quelle | Fortuna-Quelle | Eichenzell-Lütter |
| Fortuna-Quelle | Fortuna-Quelle | Friedberg-Dorheim |
| Franken Brunnen | Hochstein-Quelle | Neustadt an der Aisch |
| Franken Brunnen | Silvana-Quelle | Neustadt an der Aisch |
| Freyersbacher Mineralwasser | Freyersbacher Mineralquelle | Bad Peterstal-Griesbach |
| Friedrich Christian Heilquelle | Friedrich Christian Heilquelle | Löhnberg-Selters |
| Frische Brise | Graf Bernhard Quelle | Löhnberg |
| Frische Brise aus der Georgs-Quelle
  Heide-Perle aus der Georgs-Quelle | Georgs-Quelle | Goslar-Grauhof |
| Fürst-Bismarck-Quelle | Fürst-Bismarck-Quelle | Aumühle |
| Fürstenfelder Prinzenquelle | Fürstenfelder Prinzenquelle, Brunnen II | Fürstenfeldbruck |
| Gänsefurther | Schloss Quelle | Hecklingen-Gänsefurth |
| Gebirgsquell | Gebirgsquelle | Rhens |
| Gemminger Mineralquelle | Gemminger Mineralquelle | Gemmingen |
| Genoveva Quelle | Genoveva Quelle | Mendig |
| GENUSS PLUS | Euro Eau | Schwollen |
| Georg Hipp Mineralquelle | Georg Hipp Mineralquelle | Pfaffenhofen an der Ilm |
| Germaniabrunnen | Germaniabrunnen | Friedberg-Dorheim |
| Germeta Quelle | Germeta Quelle | Warburg-Germete |
| Gerolsteiner | Gerolsteiner | Gerolstein |
| Gerolsteiner Naturell | Naturell | Gerolstein |
| Gesaris-Brunnen | Gesaris-Brunnen | Oelde |
| Glashäger | Glashäger | Bad Doberan |
| Globus | Adello Quelle | Ebersburg |
| Godehard-Urquelle | Godehard-Urquelle | Husum-Rosendahl |
| Goldrausch-Brunnen | Goldrausch-Brunnen | Groß-Karben |
| Göppinger Charlottenquelle | Göppinger Charlottenquelle | Göppingen |
| Göppinger Gourmet | Albquelle | Göppingen-Jebenhausen |
| Göppinger Mineralwasser | Göppinger Quelle | Göppingen |
| Gourmet | Wildbadquelle | Schwäbisch Hall Heimbach |
| Graf Metternich | Graf-Metternich-Quelle | Steinheim-Vinsebeck |
| Graf Metternich Varus Quelle | Graf Metternich-Varus-Quelle | Steinheim-Vinsebeck |
| Graf Rudolf | Graf Rudolf-Quelle | Wagenfeld |
| Graf-Belrein-Quelle | Graf-Belrein-Quelle | Vaihingen-Ensingen |
| Grafenburg | Wiesenquell | Hecklingen-Gänsefurth |
| Grafenquelle | Grafenquelle | Osterode am Harz-Förste |
| Gräfin Annabelle Quelle | Gräfin Annabelle Quelle | Bad Driburg |
| Graf-Meinhard-Quelle | Graf-Meinhard-Quelle | Gießen-Wieseck |
| Graf-Simeon-Quelle | Graf-Simeon-Quelle | Steinheim-Vinsebeck |
| Gralsquelle | Gralsquelle | Saalfeld an der Saale |
| Granus | Lahnstein I | Lahnstein |
| Griesbacher Mineralquelle | Griesbacher Mineralquelle | Bad Peterstal-Griesbach |
| Grüneberg Quelle | Grüneberg Quelle | Grüneberg |
| Güstrower Schlossquell | Güstrower Schlossquell | Güstrow |
| Gut & Günstig | Albquelle | Göppingen-Jebenhausen |
| Gut & Günstig medium, classic | VITAQUA Quelle | Breuna |
| GUT & GÜNSTIG natürliches Mineralwasser | Quintusquelle | Bruchsal |
| Gut & Günstig natürliches Mineralwasser | Reuthin-Quelle | Wildberg |
| Gut & Günstig still | Urstromquelle | Breuna |
| Gut&Günstig | Naturparkquelle | Mainhardt |
| H2ola | Diemeltaler Quelle | Warburg-Germete |
| Haaner Felsenquelle | Haaner Felsenquelle | Haan |
| Haardtwald Quelle | Haardtwald-Quelle | Thalfang |
| Hardenstein | Hardenstein-Brunnen | Bielefeld |
| Harzer Grauhof-Brunnen | Harzer Grauhof-Brunnen | Goslar |
| Harzer Kristallbrunnen | Harzer Kristallbrunnen | Bad Harzburg |
| Harzer Waldquell | Harzer Waldquell | Langelsheim |
| Harzquell | Harzquell | Bad Harzburg-Bündheim |
| Hassia-Sprudel | Hassia-Sprudel | Bad Vilbel |
| Havelquell | Brandenburger Quell | Diedersdorf |
| Heiligenstädter Mineralquelle | Heiligenstädter Mineralquelle | Heilbad Heiligenstadt |
| Heiligenthaler | Rheintalquelle | Brohl-Lützing |
| Heinrich-Franz-Brunnen | Heinrich-Franz-Brunnen | Pilsting-Großköllnbach |
| Heinrich-Franz-Quelle | Heinrich-Franz-Quelle | Pilsting-Großköllnbach |
| Helenen Quelle | Helenen Quelle | Rinteln |
| Helfensteiner | Quelle 29 | Reutlingen |
| hella | hella | Trappenkamp |
| Hellenaris | Hellenaris – Brunnen | Erkrath |
| Herrather Jungbrunnen | Herrather Jungbrunnen | Mönchengladbach |
| Herzog | Ruhrtal Brunnen V und IX E | Bochum |
| Hessental Mineralwasser | Ried-Quelle | Bad Vilbel |
| Hirschquelle vital | Hirschquelle | Bad Teinach-Zavelstein |
| Hochblauenquelle Mineralwasser | Hochblauenquelle | Schliengen-Liel |
| Hochfrankenquelle | Hochfrankenquelle | Naila-Hölle |
| Hochwald | Hochwald | Schwollen |
| Hofgut | Fürstenperle | Trappenkamp |
| Hofgut | Marinus | Trappenkamp |
| Hohenloher Sprudel | Hohenloher Quelle | Wallhausen |
| Hohenstein Mineralquelle | Hohenstein Mineralquelle | Hessisch Oldendorf-Zersen |
| Höllensprudel | Höllensprudel | Naila-Hölle |
| Hornberger Lebensquell | Lebensquell | Hornberg |
| Hubertus Sprudel | Hubertus-Quelle | Bad Hönningen |
| Hunsrück Quelle | Hunsrück-Quelle | Thalfang |
| Hunsrück-Quelle | Hunsrück-Quelle | Schwollen |
| Ileburger Sachsen Quelle | Sachsen Quelle | Eilenburg |
| Imnauer Apollo | Apollo-Quelle | Haigerloch-Bad Imnau |
| Imnauer Fürstenquellen Sprudel | Imnauer Fürstenquellen | Haigerloch-Bad Imnau |
| Inselquelle | Inselquelle | Rantum/Sylt |
| Irenen-Quelle | Irenen-Quelle | Aspach-Rietenau |
| Isselhofer | Isselhofer | Bielefeld |
| Ivorell | Belleau | Schwollen |
| Ja | Arnoldi Quelle | Warburg-Germete |
| ja! | Adello Quelle | Ebersburg |
| Ja! | Fontane | Kloster Lehnin |
| Ja! | Gebirgsquelle | Rhens |
| ja! | Quintus | Bruchsal |
| Jamina-Mineralwasser | Ried-Quelle | Bad Vilbel |
| Jeden Tag | Alasia Mineralquelle | Ebersburg |
| Jesuiten-Quelle | Jesuiten-Quelle | Ingolstadt |
| Johannisquelle | Q IX (Brunnen IX) | Bad Dürrheim |
| Johanniter Quelle | Johanniter Quelle | Calden-Westuffeln |
| Jorda | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Josef-Brunnen | Josef-Brunnen | Oelde |
| Juliushaller | Juliushaller | Bad Harzburg |
| Justus | Justus-Brunnen | Eichenzell-Lütter |
| K3 Mineralwasser | Mönchsbrunnen | Bad Vilbel |
| Kaiser-Friedrich-Quelle | Kaiser-Friedrich-Quelle | Groß-Karben |
| Karlsquelle | Karlsquelle | Bad Griesbach im Rottal |
| Karlsquelle | Karlsquelle | Bad Peterstal-Griesbach |
| Kastell | Kastell | Essen |
| K-Classic | Arnoldi Quelle | Warburg-Germete |
| K-Classic | Quelle Wörth am Rhein | Wörth am Rhein |
| K-Classic still | Urstromquelle | Breuna |
| KELTEN | Keltenquelle | Schwollen |
| Kiara Quelle | Kiara Quelle | Güstrow |
| Kimi Mineralwasser | Kimi-Quelle | Heilbronn am Neckar |
| Kißlegger Allgäuquelle | Allgäuquelle | Kißlegg |
| Klar | Gebirgsquelle | Rhens |
| Klar | Abt | Dorsten |
| Klick | LIBU-Quelle | Bochum |
| Klosterquelle | Klosterquelle | Aspach-Rietenau |
| Klosterquelle
  (Klosterquelle Classic, Klosterquelle Medium) | Auenquelle | Rhens |
| Klosterquelle Naturelle | Gebirgsquelle | Rhens |
| Kneipp | Kneipp-Quelle | Eilenburg |
| Köllertaler Sprudel | Alexander-Quelle | Eppelborn |
| Kondrauer | Antonien-Quelle | Waldsassen-Kondrau |
| Kondrauer | Bayern-Quelle | Waldsassen-Kondrau |
| Kondrauer | Gerwig-Quelle | Waldsassen-Kondrau |
| Kondrauer | Kondrauer | Naila-Hölle |
| König-Georg-Quelle | König-Georg-Quelle | Selters-Niederselters |
| König-Otto-Sprudel | König-Otto-Sprudel | Wiesau-König Otto-Bad |
| Korrekt | Gebirgsquelle | Rhens |
| Kreuzberg Mineralquelle | Kreuzberg Mineralquelle | Hallerndorf |
| Kreuzquelle | Kreuzquelle | Wölfersheim-Berstadt |
| Kreuzwaldquelle | Kreuzwaldquelle | Haan |
| Kringeller Dachsberg-Quelle | Kringeller Dachsberg-Quelle | Hutthurm-Kringell |
| Kristall | Kristall-Quelle | Andernach |
| Kristallperle | Kristallquelle | Heilbronn am Neckar |
| Kronia-Quelle | Kronia-Quelle | Bad Vilbel |
| Kronsteiner Felsenquelle | Kronsteiner Brunnen | Erkrath |
| Kronthal-Quelle | Kronthal-Quelle | Kronberg-Kronthal |
| Krumbach | Krumbach-Quelle | Kißlegg |
| Krumbach Naturell | Krumbach Naturell | Kißlegg |
| Kurfels | Kurfels | Duisburg-Walsum |
| Kurpark | Renchtalquelle | Bad Peterstal |
| Küstengold-Quelle | Küstengold-Quelle | Haselünne |
| L’Eau Sans Souci | L’Eau Sans Souci Quelle | Wagenfeld |
| Labertaler Sebastiani-Brunnen | Labertaler Sebastiani-Brunnen | Schierling |
| Labertaler Stephanie-Brunnen | Labertaler Stephanie-Brunnen | Schierling |
| Lago | LIBU-Quelle | Bochum |
| Lahnfelsquelle | Lahnfelsquelle | Leun-Biskirchen |
| Lahnperle | Lahnstein II | Lahnstein |
| Lahnsteiner | Lahnstein I | Lahnstein |
| Landliebe | Landliebequelle | Bad Peterstal Griesbach |
| Landpark Bio-Quelle | Landpark Bio Quelle | Dorsten |
| Lauchaer Mineralbrunnen | Lauchaer Mineralbrunnen | Laucha |
| Laurentius | Albquelle | Göppingen-Jebenhausen |
| LAURENTIUS | Laurentius Quelle | Großerlach |
| Laurentius | Laurentius Quelle | Mainhardt |
| Laurentius Quirli | Quirli | Bad Peterstal Griesbach |
| Lausitzer | Lausitzer Quelle | Bad Liebenwerda |
| LESMONA | Kilians-Quelle | Bad Pyrmont
  (Quellort: Lügde) |
| Lichtenauer Mineralquelle | Lichtenauer Mineralquelle | Lichtenau |
| Lidwinen-Brunnen | Lidwinen-Brunnen | Pilsting-Großköllnbach |
| Liederbacher Quelle | Brunnen 1 | Liederbach |
| Lieler Quelle | Lieler Quelle | Schliengen-Liel |
| Lieler Schloßbrunnen | Lieler Schloßbrunnen | Schliengen-Liel |
| Lioba Mineralwasser | Q2-Quelle | Bad Liebenzell |
| Lohberg | Ruhrtal Brunnen V und IX E | Bochum |
| Löwenquelle | Löwenquelle | Bad Nauheim-Schwalheim |
| Löwensprudel | Löwensprudel | Rottenburg am Neckar-Obernau |
| Löwensteiner | Löwensteiner Mineralquelle | Löwenstein |
| Luisen-Brunnen | Luisen-Brunnen | Frankfurt am Main-Nieder-Erlenbach |
| Magnus | Genussquelle 1 | Emsdetten |
| Magnus | Gute-Laune-Quelle | Norderstedt |
| Marco Heilquelle | Marco Quelle | Aspach-Rietenau |
| Margonwasser | Margonwasser | Lichtenau |
| Maria-Theresia-Brunnen | Maria-Theresia-Brunnen | Moos/Niederbayern |
| Marienquelle | Marienquelle | Göppingen-Jebenhausen |
| Marill | Ruhrtal Brunnen V und IX E | Bochum |
| Mariusquelle | Marius Quelle | Aspach-Rietenau |
| Marius-Quelle | Marius-Quelle | Sachsenheim-Spielberg |
| Markgrafen | Prinzen-Quelle | Bad Griesbach |
| Markgrafen-Quelle | Markgrafen-Quelle | Sachsenheim-Spielberg |
| Markgräfler Mineralwasser | Markgräfler Mineralquelle | Neuenburg-Steinenstadt |
| Märkisch Kristall | Märkisch Kristall | Grüneberg |
| Markt-Quelle | Markt-Quelle | Oberscheinfeld |
| Markus | Rheintalquelle | Brohl-Lützing |
| Markus-Brunnen (Quellfrisch, Medium und Naturell) | Markus-Brunnen | Bornheim-Roisdorf |
| Mathilden Quelle | Mathilden Quelle | Rosbach vor der Höhe |
| Matthias-Brunnen | Matthias-Brunnen | Pilsting-Großköllnbach |
| Maximilian-Brunnen | Maximilian-Brunnen | Buttenheim |
| Mayen-Quelle | Mayen-Quelle | Bad Vilbel |
| Mecklenburger Quelle | Mecklenburger Quelle | Dargun |
| Mephisto | Adele | Lahnstein |
| Merkur | Laurentius-Quelle | Hecklingen-Gänsefurth |
| Merkur | Sparrenquelle | Bielefeld |
| Merkur | Teutoburger Steinquelle | Bielefeld |
| Merkur | Vitus Quelle | Bielefeld |
| Merkur | Wiesenquelle | Bielefeld |
| Merkur aus der Tiefenquelle | Tiefenquelle | Güstrow |
| mineau | Gräfin-Katharina-Quelle | Wöpse |
| mineau® | Huddaeus-Quelle | Bad Pyrmont (Quellort: Lügde) |
| Minell | Teutoburger Waldquelle | Bielefeld |
| Minerva (Classic, Medium) | Adele | Lahnstein |
| Minetta | Alasia Mineralquelle | Bad Liebenwerda
  (Quellort: Maasdorf) |
| MINUS181 | Brunnen MINUS181 | Parchim |
| Mona | Abt | Dorsten |
| Mönchsbrunnen | Mönchsbrunnen | Bad Vilbel |
| Monolith | Thalquelle | Thalfang |
| Mozart-Quelle | Mozart-Quelle | Augsburg |
| Mühlenbach | Mühlenbach | Sinzig |
| Mühlenkamp | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Mühringer Schlossquelle | Schlossquelle | Starzach Felldorf |
| Münchner Löwen-Quelle | Münchner Löwen-Quelle | München |
| Napoleon Mineralbrunnen Apart | Napoleon Mineralbrunnen Apart | Schierling |
| Napoleon Mineralbrunnen Esprit | Napoleon Mineralbrunnen Esprit | Schierling |
| Naturalis | Albquelle | Göppingen-Jebenhausen |
| Naturalis | Naturparkquelle | Mainhardt |
| Naturalis | Quintus | Bruchsal |
| Naturalis | Vitalbrunnen | Baruth/Mark |
| Naturalis medium, classic | VITAQUA Quelle | Breuna |
| Naturalis still | Urstromquelle | Breuna |
| Natürliches Mineralwasser | Quintus-Quelle | Bruchsal |
| Naturpark Quelle | Naturpark Quelle | Schwollen |
| Naturparkquelle | Naturparkquelle | Mainhardt |
| Naturquelle | Naturquelle | Dodow |
| Naturquelle | Naturquelle (Brunnen 1010) | Gemeinde Löhnberg-Selters |
| naturSelzer | Brunnen V | Groß-Karben |
| Naturwald Quelle | Naturwald Quelle | Schwollen (Quellort: Hattgenstein) |
| Nestlé Pure Life | Eschen-Quelle | Löhnberg |
| Nestlé Pure Life | Zedern-Quelle | Aumühle |
| Nette Quelle | Brandenburger Quell | Diedersdorf |
| Nettetaler-Sprudel | Nettetaler-Sprudel | Plaidt |
| Neue-Otto-Quelle | Neue-Otto-Quelle | Wiesau-König Otto-Bad |
| Neufnachtaler Quelle | Neufnachtaler Quelle | Fischach |
| Neumarkter Mineralbrunnen | Neumarkter Mineralbrunnen | Neumarkt in der Oberpfalz |
| Neumarkter Wildbad | Neumarkter Wildbad | Neumarkt in der Oberpfalz |
| Neuselters | Hundsbach 1 (1007) | Gemeinde Löhnberg/Lahn |
| Neuselters | Hundsbach 2 (1008) | Gemeinde Löhnberg/Lahn |
| Neuselters | Neuselters (Brunnen 1009) | Gemeinde Löhnberg-Selters |
| Neuselters Mineralquelle | Neuselters 1 | Löhnberg |
| Niederrieder | Niederrieder Quelle | Niederrieden |
| Noé-Quelle | TB 4, Noé-Quelle | Erftstadt |
| NordQuell | NordQuell | Trappenkamp |
| Notaris | Rheintalquelle | Brohl-Lützing |
| Notaris, Notaris Medium und Notaris Naturell | Rheinlandquelle (Mineralquelle 8) | Bornheim-Roisdorf |
| Nur hier-Quelle | Nur hier-Quelle | Hamburg |
| Nürburg Quelle | Nürburg Quelle | Dreis |
| Oberlausitzer Mineralwasser | Oberlausitzer Mineralwasser | Oppach |
| Oberselters Mineralbrunnen | Oberselters Mineralbrunnen | Bad Camberg-Oberselters |
| Oberselters Prinzenquelle | Oberselters Prinzenquelle | Bad Camberg-Oberselters |
| Odenwald Quelle Gourmet | Odenwald Quelle Gourmet | Rothenberg/Odenwald-Finkenbach |
| Odenwald-Quelle Naturel | Oldenwald Quelle | Heppenheim |
| Odenwald-Quelle traditionell | Tradius Quelle | Heppenheim an der Bergstraße |
| Opalis-Quelle | Owalis-Quelle | Oberscheinfeld |
| Oppacher Mineralquelle | Oppacher Mineralquelle | Oppach |
| Oranien-Quelle | Oranien-Quelle | Brohl-Lützing |
| Oranka-Quelle | Oranka-Quelle | Reinbek |
| Original Selters (Classic, Medium) | Selters Mineralquelle | Selters an der Lahn |
| Original Selters (Naturell, Sanft) | Selters Naturellquelle | Selters an der Lahn |
| Orion Quelle | Orion Quelle | Rosbach vor der Höhe |
| Osta-Mineral | Osta-Mineralbrunnen | Dingsleben |
| Pen Aqua | Abt | Dorsten |
| Penny | Fontane | Kloster Lehnin |
| Penny | Arnoldi Quelle | Warburg-Germete |
| Penny medium, classic | VITAQUA Quelle | Breuna |
| Penny Ready | Geotaler | Löhne |
| Penny still | Urstromquelle | Breuna |
| Perlquell | Heinberg-Quelle | Warburg-Germete |
| Petersquelle | Petersquelle | Bad Peterstal-Griesbach |
| Peterstaler | Peterstaler Mineralquelle | Bad Peterstal-Griesbach |
| Petrusquelle | Petrusquelle | Siegsdorf |
| Pommernquelle | Pommernquelle | Bad Doberan |
| Premium | Wildbadquelle | Schwäbisch Hall Heimbach |
| Primaqua, Ayinger St. Andreas-Quelle | Primaqua, Ayinger St. Andreas-Quelle | Aying |
| Prinzenperle | Prinzen-Quelle | Bad Griesbach |
| PurBorn | PurBorn | Dreis |
| Pyraser Waldquelle | Pyraser Waldquelle | Thalmässing |
| Q 4 | Top Quell | Heppenheim an der Bergstraße |
| q2 | q2 | Husum-Rosendahl |
| Quartus Quelle | Quartus Quelle | Groß Wittensee |
| Quellbrunn | Erbeskopf-Quelle | Thalfang |
| Quellbrunn | Aquata | Karlsdorf-Neuthard |
| Quellbrunn | Ines-Quelle | Löhne |
| Quellbrunn | Brandenburger Urstromquelle | Baruth/Mark |
| Quellbrunn | St. Jakobus | Kloster Lehnin |
| Quellbrunn | Werretaler | Löhne |
| Quellbrunn medium, classic | VITAQUA Quelle | Breuna |
| Quellbrunn still | Urstromquelle | Breuna |
| Quelle 6 | Quelle 6 | Bad Peterstal/ Schwarzwald |
| Quelle Acht (Mineralwasser und wenig Kohlensäure) | Quelle Acht | Brohl-Lützing |
| Quelle Acht (Naturell, Mineralwasser und wenig Kohlensäure) | Rheinlandquelle | Bornheim-Roisdorf |
| QuellQ-Pur | Löwensprudel | Rottenburg am Neckar-Obernau |
| Raffelberger | Raffelberger | Mülheim an der Ruhr |
| Randegger Ottilien-Quelle | Randegger Ottilien-Quelle | Gottmadingen-Randegg |
| Rangau Quelle | Rangau Quelle | Bad Windsheim |
| Rappen-Quelle | Rappen-Quelle | Kutzenhausen |
| Real Quality | Felsenquelle | Hecklingen-Gänsefurth |
| Regensteiner Mineralbrunnen | Regensteiner Mineralbrunnen | Blankenburg/Harz |
| Reinbeker Klosterquelle | Reinbeker Klosterquelle | Reinbek |
| Reinland | LIBU Brunnen VI a, VII, IX, XVI, XVII, XX | Bochum |
| Reinoldus Quelle | Reinoldus Quelle | Duisburg |
| Reinoldus-Brunnen | Reinoldus-Brunnen | Dortmund |
| Reinsteiner Quelle | Reinsteiner Quelle | Duisburg-Walsum |
| Remstaler | Remstalquelle | Waiblingen-Beinstein |
| Remus-Quelle | Remus-Quelle | Niederrieden |
| Renchtalquelle | Renchtalquelle | Bad Peterstal |
| Rennsteigsprudel | Rennsteigsprudel | Schmalkalden-Haindorf |
| Residenz-Quelle | Residenz-Quelle | Bad Windsheim |
| Rewe Beste Wahl Aqua Mia | Diemeltaler Quelle | Warburg Germete |
| Rheinblick | Rheinblick | Wörth am Rhein |
| Rheinfels Quelle | Rheinfels Quelle | Duisburg-Walsum |
| Rheinfels Urquell | Rheinfels Urquell | Duisburg-Walsum |
| Rheinfürst-Quelle | Rheinfürst-Quelle | Erkrath |
| Rheinsberger Preussenquelle | Rheinsberger Preussenquelle | Rheinsberg |
| Rheintalquelle | Rheintalquelle | Brohl-Lützing |
| Rhenser | Rhenser | Rhens |
| Rhodius | Rhodius | Burgbrohl |
| RhönSprudel | RhönSprudel Quelle | Ebersburg |
| Rick | Rickertsen-Quelle | Reinbek |
| Rickertsen-Quelle 2 | Rickertsen-Quelle 2 | Reinbek |
| Ried-Quelle | Ried-Quelle | Bad Vilbel |
| Rieser Urwasser | Marienquelle | Bissingen |
| Rietenauer Dilleniusquelle | Dilleniusquelle | Aspach-Rietenau |
| Rietenauer Heiligenthalquelle | Heiligenthalquelle | Aspach-Rietenau |
| Rohrauer Friedrichsquelle | Rohrauer Friedrichsquelle | Gärtringen-Rohrau |
| Roisdorfer (Sprudel, Medium und Fein) | Roisdorfer Quelle
  (Mineralquelle 9) | Bornheim-Roisdorf |
| Roisdorfer Original | Roisdorfer Classicquelle
  (Mineralquelle 5) | Bornheim-Roisdorf |
| Romanis | Romanis-Quelle | Bad Vilbel |
| Romanis | Romanis-Quelle | Frankfurt am Main-Berkersheim |
| Romanis Quelle | Romanis Quelle | Rosbach vor der Höhe |
| Romberg Classic Quelle | Romberg Quelle | Dortmund |
| Römerwall Quelle | Römerwall Quelle | Duisburg-Walsum |
| Rosbacher Naturell | Rosbacher Naturell | Rosbach vor der Höhe |
| Rosbacher Quelle | Rosbacher Quelle | Rosbach vor der Höhe |
| Rosbacher Urquelle | Rosbacher Urquelle | Rosbach vor der Höhe |
| Rudolf-Quelle | Rudolf-Quelle | Eichenzell-Lütter |
| Ruffini-Quelle | Ruffini-Quelle | Landshut-Achdorf |
| Ruhrtal | Ruhrtal Brunnen V und IX E | Bochum |
| Salfter | Rheintalquelle | Brohl-Lützing |
| Salfter (Mineralwasser, Naturell und Medium) | Rheinlandquelle (Mineralquelle 8) | Bornheim-Roisdorf |
| Salinger | Abt | Dorsten |
| Salustra | Salustra-Quelle | Bad Vilbel |
| Salutaris | Salutaris | Bad Vilbel |
| Salvus | Salvus | Emsdetten |
| Salvus Töftes! | Salvus | Emsdetten |
| Sanssouci | Sanssouci | Diedersdorf |
| Santa Mineralis | Brandenburger Urstromquelle | Baruth/Mark |
| Saskia | Quelle Wörth am Rhein | Wörth am Rhein |
| Saskia & K-Classic | Quelle Jessen | Jessen (Elster) |
| Saskia & K-Classic | Quelle Leissling | Leißling |
| Saskia Quelle | Saskia Quelle Kirkel | Kirkel |
| Saskia, K-Classic | Quelle Löningen | Löningen |
| Saturn-Quelle | Saturn-Quelle | Bad Vilbel |
| Sawell | Genussquelle 3 | Emsdetten |
| Saxonia Quelle | Saxonia Quelle | Eilenburg |
| Schatzquelle | Schatzquelle | Bad Brückenau |
| Schildetaler Mineralquell | Schildetaler Mineralquell | Dodow |
| Schloss Diedersdorf | Brandenburger Quell | Diedersdorf |
| Schloßberg-Quelle | Schloßberg-Quelle | Eichendorf-Adldorf |
| Schloßblick | Schloßblick | Leißling |
| Schloßquelle | Schloßquelle | Essen-Borbeck |
| Schloss-Urquelle | Schloss-Urquelle | Löwenstein |
| Schönbuchquelle | Friedrichsquelle 1 | Gärtringen-Rohrau |
| Schönrain | Quelle 29 | Reutlingen |
| Schwabenquelle, Gut & Günstig | Schwabenquelle | Göppingen |
| Schwalbacher Mineralbrunnen | Schwalbacher Mineralbrunnen | Schöffengrund-Schwalbach |
| Schwalheimer Säuerling | Schwalheimer Säuerling | Bad Nauheim-Schwalheim |
| Schwarzachtaler | Schwarzachtaler | Gessertshausen |
| Schwarzenberg Quelle | Schwarzenberg Quelle | Oberscheinfeld |
| Schwarzwald Quirli-Quelle 2 | Schwarzwald Quirli-Quelle 2 | Bad Peterstal-Griesbach |
| Schwarzwaldperle | Renchtalquelle | Bad Peterstal |
| Schwarzwaldperle Quelle | Schwarzwaldperle Quelle | Bad Peterstal |
| Schwarzwald-Sprudel | Kniebis-Quelle | Bad Griesbach |
| Schwollener | Schwollener | Schwollen |
| Schwollener NationalparkQuelle | Schwollener Nationalparkquelle | Schwollen (Quellort: Hattgenstein) |
| Sebastianquelle | Hermersberg IV | Bad Peterstal |
| Sebastian-Quelle | Sebastian-Quelle | Buttenheim |
| Select | Königbrunnen | Breuna |
| Selection | Fürstenbrunn | Kloster Lehnin |
| Selection | Königbrunnen | Breuna |
| Seltina-Mineralbrunnen | Seltina-Mineralbrunnen | Dortmund |
| Seltrisa | Seltrisa | Selters-Niederselters |
| Serino | Karlsquelle | Bad Griesbach |
| Severin Quelle | Severin Quelle | Osterhofen / Langenamming |
| share | Allgäu-Quelle | Oberstaufen |
| Siebers-Quelle | Siebers-Quelle | Markt Weiler-Simmerberg |
| Siegfried-Quelle | Siegfried-Quelle | Erkrath |
| Silberbrunnen | Silberbrunnen | Reutlingen |
| Silenca-Quelle
  Aqua Monaco | Silenca-Quelle | Markt Schwaben |
| Silvana Quelle | Silvana-Quelle | Eilenburg |
| Sinalco Aquintéll | Aquintéll Quelle | Wagenfeld |
| Sinziger | Sinziger Quelle | Sinzig |
| Sodenthaler Magdalenen-Brunnen | Sodenthaler Magdalenen-Brunnen | Sulzbach am Main-Soden |
| Sodenthaler Mineral-Quelle | Sodenthaler Mineral-Quelle | Sulzbach am Main-Soden |
| Sodenthaler-Echter-Quelle | Sodenthaler-Echter-Quelle | Sulzbach am Main-Soden |
| Sohlander Blauborn | Sohlander Blauborn-Quelle | Oppach |
| Sollinger Brunnen | Sollinger Brunnen | Bodenfelde/Weser |
| Sonnenstein Quelle | Sonnenstein Quelle | Pirna |
| Sophie Charlotte | Sophie Charlotte | Diedersdorf |
| Sophie Charlotte | Genussquelle 3 | Emsdetten |
| Sophie Charlotte | St. Georg Quelle | Noderstedt |
| Sophien-Quelle | Sophien-Quelle | Bad Peterstal |
| Spessart-Quelle | Spessart-Quelle | Biebergemünd-Rossbach |
| Spessartwald Mineralbrunnen | Spessartwald Mineralbrunnen | Waldaschaff |
| Sport | Haller Sportquelle | Schwäbisch Hall-Heimbach |
| Spreequell | Spreequell | Bad Liebenwerda
  (Quellort: Dobra) |
| St. Anna Quelle | St. Anna Quelle | Bad Windsheim |
| St. Burghardt | Lahnstein II | Lahnstein |
| St. Burghardt | St. Burghardt | Plaidt |
| St. Christophorus | Göppinger Christophsquelle | Göppingen |
| St. Georgsquelle | St. Georgsquelle | Ruhpolding |
| St. Leonhardsquelle | St. Leonhardsquelle | Stephanskirchen |
| St. Nikolaus-Quelle | St. Nikolaus-Quelle | Malborn |
| St. Verenen-Quelle | St. Verenen-Quelle | Lindau-Reutin/Bodensee |
| St. Wolfgang
  Mandelberg-Brunnen | Mandelberg-Brunnen | Riedenburg |
| St. Wolfgang | Ambassador-Quelle | Bad Liebenwerda |
| St.-Bernhard-Quelle | Brunnen 5, Fl. Nr. 371, Gemarkung Aldersbach | Aldersbach |
| Staatl. Fachingen (Medium, Gourmet Medium, Gourmet Still) | Staatl. Fachingen | Fachingen |
| Staatl. Fachingen Gourmet Naturell | Quelle Staatl. Fachingen Naturell | Fachingen |
| Staatlich Bad Brückenauer Mineralwasser | König-Ludwig-I-Quelle | Staatsbad Bad Brückenau |
| Staatlich Bad Meinberger | Bad Meinberger | Horn-Bad Meinberg |
| Stauferquelle | Stauferquelle | Göppingen |
| Stegbach Quelle | Stegbach Quelle | Wallhausen/ Württemberg |
| Steigerwald-Mineralbrunnen | Steigerwald | Oberscheinfeld |
| Steinau Quelle | Steinau-Quelle | Schwollen |
| Steinfelsquelle | Steinfelsquelle | Güstrow |
| Steinfelsquelle | Steinfelsquelle | Bielefeld |
| Steinquelle | Steinquelle | Friedberg-Dorheim |
| Steinsieker | Steinsieker | Steinsiek/Löhne |
| Steinsieker Sanft Heilwasser | St. Margaretenquelle | Steinsiek/Löhne |
| Stemweder Berg Quell | Stemwederbergquelle | Stemwede-Oppendorf |
| Stiftsquelle | Stiftsquelle | Dorsten |
| Stralsunder | Stralsunder | Stralsund |
| Straubinger Johannesbrunnen | Straubinger Johannesbrunnen | Straubing |
| Sturmius Mineralwasser | Martinybrunnen 3 | Bad Salzschlirf |
| Sun d‘or | Abt | Dorsten |
| Surf | Quintus | Bruchsal |
| Surf medium, classic | VITAQUA Quelle | Breuna |
| Surf still | Urstromquelle | Breuna |
| Surf, Gut & Günstig | Baruther Johannesbrunnen | Baruth/Mark |
| Syburg Quelle | Syburg Quelle | Dortmund |
| Sylt-Quelle | Sylt-Quelle | Rantum/Sylt |
| Täfert-Quelle | Täfert-Quelle | Bad Windsheim |
| Tannquelle | Tannquelle | Löhnberg-Selters |
| TAUfrisch | TAUfrisch-Kirkel | Kirkel |
| Taunus-Brunnen | Brunnen 3 | Liederbach |
| TAUSENDWASSER NationalparkQuelle | Tausendwasser Nationalparkquelle | Schwollen (Quellort: Hattgenstein) |
| tegut | Adello Quelle | Ebersburg |
| Teinacher Mineralwasser | Teinacher Mineralquelle | Bad Teinach |
| Terra Quelle | Terra Quelle | Bad Doberan |
| Terraquelle | Terraquelle | Lichtenau |
| Terra-Quelle | Terra-Quelle | Mendig |
| Teusser | Teusser Mineralbrunnen | Löwenstein |
| Teusser-Brunnen II | Teusser-Brunnen II | Löwenstein |
| Thannhäuser Mineralquelle | Thannhäuser Mineralquelle | Thannhausen/Schwaben |
| Thermes | Lahnstein I | Lahnstein |
| Thüringer Heidequell | Thüringer Heidequelle | Hütten über Pößneck |
| Thüringer Saal Queen | Thüringer Heidequelle | Hütten über Pößneck |
| Thüringer Waldquell | Thüringer Waldquell | Schmalkalden-Aue |
| Tiefenherster Bergwaldquell | Tiefenherster Bergwaldquell | Bad Driburg |
| TIP | Tiefenfelsquelle | Bielefeld |
| TIP | Waldquelle | Hecklingen-Gänsefurth |
| Tofi | Tofi-Quelle | Bad Vilbel |
| tofiquelle | Brunnen Westuffeln IV | Calden-Westuffeln |
| TÖNISSTEINER | TÖNISSTEINER | Andernach |
| TÖNISSTEINER NATURELLE | EIFEL-Quelle | Andernach |
| Top frisch | top-frisch-Quelle | Eichenzell-Lütter |
| Top Quell Classic und
  Top Quell Medium | Q 4 Aktivquelle | Heppenheim |
| Treenetaler | Treenetaler | Tarp |
| trendic | St. Jakobus | Kloster Lehnin |
| Trinkaktivquelle | Trinkaktivquelle | Haan |
| U 21 | Quelle U 21 | Altenburg |
| Überkinger und Aqva Azzura | Überkinger Albquelle | Bad Überkingen |
| Ulmtaler Klosterquell | Ulmtaler Klosterquelle | Löhnberg |
| Ulmtaler Klosterquelle | Ulmtaler Klosterquelle (Brunnen 1006) | Gemeinde Löhnberg-Selters |
| Ulmtal-Quelle | Ulmtal-Quelle | Löhnberg-Selters |
| Ulrich-Quelle | Ulrich-Quelle | Schwäbisch Hall-Heimbach |
| Unser gutes Husumer | Unser gutes Husumer | Mildstedt |
| Urbanus-Mineralwasser | Urbanus-Mineralwasser | Mendig |
| Urquell | Urquell | Bad Harzburg |
| Ursteiner | Ursteiner | Mühlheim an der Ruhr |
| Ustersbacher Wita-Quelle | Ustersbacher Wita-Quelle | Gemarkung/Gemeinde Ustersbach, Fl.Nr. 39 |
| Van Spar | Arnoldi Quelle | Warburg-Germete |
| Venus Mineralwasser | Ried-Quelle | Bad Vilbel |
| Vest Quell | Abt | Dorsten |
| Victoria (Classic, Medium) | Louise | Lahnstein |
| Victoria Naturell | Lahnstein I | Lahnstein |
| Vilsa-Brunnen | Vilsa-Brunnen | Bruchhausen-Vilsen |
| Vinsebecker | Vinsebecker Säuerling | Steinheim-Vinsebeck |
| ViO | Lüner Quelle | Lüneburg |
| Vitina
  Sailaufer Mineralbrunnen | Sailaufer Mineralbrunnen | Sailauf/Spessart |
| Vitrex | Seewald-Quelle | Wildberg |
| Viva con Agua | Viva con Agua | Mildstedt |
| Vivre | Vivre | Naila |
| Vogelsbergbrunnen | Brunnen III | Alsfeld |
| Volkmarser Mineralbrunnen aus der Kugelsburg-Quelle | Kugelsburg-Quelle | Calden-Westuffeln |
| Volkmarser Mineralwasser | Brunnen III | Volkmarsen |
| Vorgebirgsquelle (Classic und Medium) | Rheinlandquelle
  (Mineralquelle 8) | Bornheim-Roisdorf |
| Vulkanius | Balduin Quelle | Dreis |
| Vulkanpark-Quelle Eifel | Vulkanpark-Quelle Eifel | Burgbrohl |
| Waldecker = Classic,
  Medium, Naturell | Brunnen 5 | Volkmarsen |
| Waldquelle | Waldquelle | Kirkel |
| Waldquelle | Waldquelle | Goslar |
| Waldsteinquelle | Waldsteinquelle | Bad Brambach |
| Walita | Brunnen II | Volkmarsen |
| Wallhausener Quelle | Wallhausener Quelle | Wallhausen |
| Warburger Waldquell | Warburger Waldquell | Warburg-Germete |
| Wasserhelden | Ritonaquelle (Brunnen 16) | Sulzbach am Main-Soden |
| Wasserhelden | Iubusquelle | Homfeld |
| Wasserhelden | Vibesquelle | Brohl-Lützing |
| Weid-Quelle | Weid-Quelle | Bad Windsheim |
| Weisensteiner | Weisensteiner | Schwollen |
| Weismainer Mineralbrunnen (spritzig und still) | Weismainer Mineralbrunnen | Weismain (Landkreis Lichtenfels) |
| Weissenberger Quelle | Weissenberger Quelle | Bad Dürrheim |
| Wenden Quelle | Wenden Quelle | Dodow |
| Werbelner Bachtal | Werbelner Bachtal | Völklingen |
| Wernarzer Heilquelle | Wernarzer Heilquelle | Bad Brückenau |
| Westerwaldquelle | Westerwaldquelle | Leun-Biskirchen |
| Westfalenborn | Westfalenborn | Steinheim-Vinsebeck |
| Wiesenbach-Brunnen | Wiesenbach-Brunnen | Unterbaar |
| Wiesenquelle (für Glasabfüllung)
  Unser Norden (für PET-Füllung) | Wiesenquelle | Güstrow |
| Wiesentaler Mineralbrunnen | Wiesentaler Mineralquelle | Waghäusel-Wiesental |
| Wildbadquelle | Wildbadquelle | Schwäbisch Hall Heimbach |
| Wilhelms-Quelle | Wilhelms-Quelle | Kronberg-Kronthal |
| Wilhelmsthaler Mineralbrunnen | Wilhelmsthaler Mineralbrunnen | Calden-Westuffeln |
| Wimbachtaler | Wimbachquelle | Ramsau bei Berchtesgaden |
| Winella Quellwasser | Ebrachtal Quelle | Mühlhausen |
| Winfried | Renchtalquelle | Bad Peterstal |
| Wittenseer Quelle | Wittenseer Quelle | Groß Wittensee |
| Wittmannsthal-Quelle | Wittmannsthal-Quelle | Bad Dürrheim |
| Wolkenstein | Brilliant-Quelle | Wagenfeld |
| Wörsinger Mineralquelle | Wörsinger Mineralquelle | Bietigheim-Bissingen |
| Wörsinger Urquelle | Aqua vita Quelle | Tamm |
| Wüteria Heiligenquelle | Wüteria Heiligenquelle | Gemmingen |
| Wüteria Schloßbrunnen | Wüteria Schloßbrunnen | Gemmingen |
| Zack | Bad Vilbeler Hermannsquelle | Bad Vilbel |
| Zahnaer Mineralbrunnen | Zahnaer Mineralbrunnen | Zahna |
| Zott Aqua | Zott Aqua | Mertingen |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

1-Aqua-Quelle

1-Aqua-Quelle

Thür

--- (3)

Adelheidquelle

Bad Überkingen

--- (3)

Adelindis-Quelle

Bad Buchau

--- (4)

Aquana

Löningen

--- (3)

AQUANT

Gemarkung Fallingbostel

--- (4)

Arnoldi Quelle

Warburg-Germete

--- (3)

Bad Nieratz-Quelle

Wangen im Allgäu

--- (3)

Brunnen 13

Gemeinde Eichenzell, Gemarkung Lütter, Flur 4, Flurstück Nr. 37/3

--- (3)

Brunnen 14

Gemeinde Eichenzell, Gemarkung Rönshausen, Flur 13, Flurstück Nr. 12/10

--- (4)

Brunnen 2

Grüneberg

--- (3)

Brunnen S11

Schwollen

--- (3)

Brunnen S9

Schwollen

--- (3)

Brunnen Schlackental

Bad Harzburg

--- (3)

Consia

Dorsten

--- (2)

Dionysius

Paderborn

--- (3)

Eifelparkquelle

Brohl-Lützing

--- (3)

Enzo-Quelle

Bad Überkingen

--- (4)

Falkenberg-Quelle

Löhne

--- (4)

Feldquell

Gütersloh

--- (3)

FONSANA

Baruth/Mark

--- (4)

Freisinger Mineralquelle

Freising

--- (3)

Frischlandquelle

Haigerloch

--- (4)

Harzer Viktoriabrunnen

Langelsheim

--- (4)

Harzer Weinbrunnen

Langelsheim

--- (4)

Hebequelle

Mühringen

--- (4)

Heinberg-Quelle

Warburg-Germete

--- (4)

Ho-Ga

Sittensen

--- (4)

Jungbrunnen

Uelzen

--- (2)

Lilian Mineralbrunnen

Belm

--- (4)

Marcus-Quelle

Bad Driburg

--- (4)

Margarethen-Quelle

Goslar-Grauhof

--- (2)

Move

Höhbeck-Pevesdorf

--- (4)

Mühlenbergquelle

Bad Pyrmont

--- (3)

Natur

Dorsten

--- (3)

Naturparkquelle Rottenburg

Rottenburg am Neckar-Bad Niedernau

--- (4)

Oberharzer Brunnen

Altenau/Oberharz

--- (3)

Paulinenquelle

Rottenburg Bieringen

--- (4)

Power Mineralwasserbrunnen 92/94

Belm

--- (3)

Quelle 33

Reutlingen

--- (4)

Riechenberger Klosterquelle

Goslar

--- (3)

Rilchinger

Rilchingen-Hanweiler

--- (2)

S1

Schwollen

--- (4)

Sankt Ansgari Quelle

Haselünne

--- (3)

Stefans Quelle

Tauberbischofsheim-Distelhausen

--- (4)

Steinquelle

Goslar

--- (4)

Talquelle

Goslar-Oker

--- (2)

Tausendwasser

Schwollen

--- (3)

Urstromquelle

Baruth/Mark

--- (3)

Venus-Quelle

Kißlegg

7 Mountains (Naturell, Classic und Medium)

Artus-Quelle (Mineralquelle 6)

Bornheim-Roisdorf

Abenstaler Quelle

Eichentaler

Elsenbach

Abenstaler Quelle

Elsendorf-Horneck

Achalm

Quelle 29

Reutlingen

Adelholzener Alpenquellen

Adelholzener AlpenQuell Bergen

Bad Adelholzen

Adelholzener Alpenquellen

Adelholzener PrimusQuelle

Bad Adelholzen

Adello

Adello-Quelle

Bad Liebenwerda

Adello

Adello Quelle

Ebersburg

Aegidius (Classic, Medium und Naturell)

Rheinlandquelle

(Mineralquelle 8)

Bornheim-Roisdorf

Aera

Genussquelle 3

Emsdetten

Ahrtal Quelle

Ahrtalquelle

Sinzig

Akpinar

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Aktisa

Aktisa-Brunnen

Bad Vilbel

Alasia

Alasia Mineralquelle

Ebersburg

Alasia

Alasia Mineralquelle

Bad Liebenwerda

(Quellort: Maasdorf)

Albertus-Quelle

Albertus-Quelle (II)

Dasing

Alb-Perle

Alb-Quelle

Aspach-Rietenau

Alete Mineralquelle

Alete Mineralquelle

Polling-Weiding/Kreis Mühldorf am Inn

Allgäuer Alpenwasser

Allgäuer Alpenwasser

Oberstaufen

Aloisius Quelle

Aloisius Quelle

Gundelfingen an der Donau

Alosa

Tiefenquelle

Wagenfeld

Alstertaler

St. Georg Quelle

Norderstedt

Alter Brunnen

Alter Brunnen

Bad Camberg-Oberselters

Alter Theresienbrunnen

Alter Theresienbrunnen

Bad Kissingen

Alvara

Alvara

Bochum

Alvara-Quelle

Alvara-Quelle

Mendig

alwa

alwa-Quelle

Sersheim

Alwa

bonalwa

Bad Peterstal-Griesbach

Amadeus-Quelle

Amadeus-Quelle (Brunnen 2)

Mönchengladbach

Amalienbrunnen

Amalienbrunnen

Bad Doberan

Ambassador

Ambassador-Quelle

Bad Liebenwerda

Andreasquelle

Andreasquelle

Sulzbach am Main-Soden

Anhaltiner Bergquelle

Anhaltiner Bergquelle

Hecklingen-Gänsefurth

Antonius-Quelle

Antonius-Quelle

Warburg-Germete

Apodis

Genussquelle 1

Emsdetten

Apollinaris

Classic

Bad Neuenahr-Ahrweiler

Apollinaris Silence

Silence

Bad Neuenahr-Ahrweiler

Aqua +

Abt

Dorsten

Aqua Box Naturell

Naturell Quelle

Fachingen

Aqua Culinaris, Naturalis, Surf

Altmühltaler Quelle

Brunnen 1+2

Treuchtlingen

Aqua Exquisite

Urstromtaler

Baruth/Mark

Aqua Fun

Elfen-Quelle

Haigerloch-Bad Imnau

Aqua Mia

Geotaler

Löhne

Aqua Nordic

Aqua Nordic

Husum-Rosendahl

AQUA RÖMER SANFT & STILL

Sanft & Still Quelle

Großerlach

Aqua SELECT

Melanchthon

Karlsdorf-Neuthard

Aqua Vitale

Vitale Quelle Sersheim

Sersheim

Aqua-frisch

Heinberg-Quelle

Warburg-Germete

Aquarissima

(Aquarissima Classic, Aquarissima Medium)

Auenquelle

Rhens

Aquarissima Naturelle

Gebirgsquelle

Rhens

AquaRömer

Aqua Römer Quelle

Mainhardt

Aquastar

Adello Quelle

Ebersburg

AquaStar

AquaStar

Friedberg-Dorheim

AQUATA

Aquata

Karlsdorf-Neuthard

AquaVita

Laurentius Quelle

Mainhardt

Aquintéll

Aquintéll

Duisburg

Aquintéll Quelle

Aquintéll Quelle

Bad Brückenau

Aquintus Mineralwasser

Aquintus Quelle

Dortmund

Aquintus Quelle

Aquintus Quelle

Duisburg-Walsum

Aqva Azzurra

Aqva Quelle

Bad Überkingen

Ardey Quelle

Ardey Quelle

Duisburg-Walsum

Ardey Quelle Exquisit

Ardey Quelle

Dortmund

Arienheller

Arienheller

Rheinbrohl-Arienheller

Arienheller-Brunnen

Arienheller-Quelle

Rheinbrohl-Arienheller

Ariston-Sprudel

Ariston-Sprudel

Mendig

Ariwa

David-Quelle

Bad Peterstal

Arkia Mineralwasser

Ried-Quelle

Bad Vilbel

Arkona Quelle

Arkona Quelle

Güstrow

Arolser »Schloßbrunnen«

Arolser »Schloßbrunnen«

Arolsen

ARRET

Arret-Quelle

Bad Hönningen

Artesia-Quelle

Artesia-Quelle

Reuth bei Erbendorf

Artus

Rheintalquelle

Brohl-Lützing

Artus (Naturell, Classic und Medium)

Artus-Quelle (Mineralquelle 6)

Bornheim-Roisdorf

ASS

Scharmühlquelle

Bad Vilbel-Gronau

ASS

ASS

Horn-Bad Meinberg

ASSINDIA

Assindia-Quelle

Haan

Astra

Astra

Bad Vilbel

Auburg

Auburg-Quelle

Wagenfeld

Auenwald

Auenquelle

Wöpse

Augusta-Victoria-Quelle

Augusta-Victoria-Quelle

Löhnberg-Selters

Autenrieder Schloßgartenbrunnen

Autenrieder Schloßgartenbrunnen

Ichenhausen-Autenried

Autenrieder Schloßgartenquelle

Autenrieder Schloßgartenquelle

Ichenhausen-Autenried

Avanus-Mineralbrunnen

Avanus-Mineralbrunnen

Belm

Avara Mineralwasser

Q2-Quelle

Bad Liebenzell

Azur

Azur Quelle Ortelsdorf

Lichtenau

Azur

Azur-Quelle

Bad Vilbel

Bad Brambacher Mineralquelle

Bad Brambacher Mineralquelle

Bad Brambach

Bad Camberger Taunusquelle

Taunusquelle

Bad Camberg-Oberselters

Bad Driburger

Bad Driburger Mineralquelle I

Bad Driburg

Bad Dürrheimer

Johannisquelle

Bad Dürrheim

Bad Dürrheimer

Weissenberger Quelle

Bad Dürrheim

Bad Kissinger

Bad Kissinger

Bad Kissingen

Bad Kissinger Theresien Quelle

Theresien Quelle

Bad Kissingen

Bad Liebenwerda

Bad Liebenwerda Mineralquelle

Bad Liebenwerda

Bad Liebenzeller

Q1 Quelle

Bad Liebenzell

Bad Liebenzeller Mineralwasser Paracelsus

Q1-Quelle

Bad Liebenzell

Bad Nauheimer

Bad Nauheimer

Friedberg-Dorheim

Bad Nauheimer Ur-Quelle

Bad Nauheimer Urquelle

Friedberg-Dorheim

Bad Pyrmonter

Bad Pyrmonter

Bad Pyrmont

Bad Reichenhaller Mineralwasser

Karlsteiner Mineralwasser

Bad Reichenhall

Bad Salzschlirfer Mineralwasser

Retzmann-Brunnen

Bad Salzschlirf

Bad Suderoder Mineralbrunnen

Bad Suderoder Mineralbrunnen

Bad Suderode

Bad Vilbeler Hermanns Quelle

Bad Vilbeler Hermanns Quelle

Bad Vilbel

Bad Vilbeler UrQuelle

Bad Vilbeler UrQuelle

Bad Vilbel

Bad Windsheimer Urquelle

Bad Windsheimer Urquelle

Bad Windsheim

BadnerLand

Johannisquelle

Bad Dürrheim

BadnerLand

Kniebis-Quelle

Bad Griesbach

BadnerLand

Weissenberger Quelle

Bad Dürrheim

Badquelle

Badquelle

Neuenburg-Steinenstadt

Balduin Quelle

Balduin Quelle

Dreis

Baldus Quelle

Baldus-Quelle

Löhnberg

Barbarossa-Brunnen

Barbarossa-Brunnen

Sinzig

Baron von Westfalen

Baron von Westfalen

Horn-Bad Meinberg

Baron-von-Westfalen

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Basinus

Bonaris Quelle

Neustadt an der Aisch

Basinus

Krönungsquelle

Bad Windsheim

Basinus

Sinus-Quelle

Eilenburg

Bella Fontanis

Fontanis-Quelle

Sachsenheim-Spielberg

BellAir

Q1-Quelle

Bad Liebenzell

Bellaqua

Franziskusquelle

Bad Peterstal

Bellaris

Bellaris-Quelle

Bellheim/Pfalz

Berg

B2

Schwollen

Berg Quellen

B3

Schwollen

Berg Quellen

B1

Schwollen (Quellort: Rinzenberg)

Bergische Waldquelle

Bergische Waldquelle

Haan

Bergquelle

Bergquelle

Goslar-Oker

BERG-QUELLE

Bergquelle

Thalfang

Bernadett-Brunnen

Bernadett-Brunnen

Ingolstadt

Bernsteiner, Heimatwasser, Kondrauer

Diepold-Quelle

Waldsassen-Kondrau

Beta

Baron-von-Westfalen-Quelle

Steinheim-Vinsebeck

Biberacher Mineralwasser

Biberacher Mineralbrunnen

Heilbronn am Neckar

Bietzener Wiesen

Bietzener Wiesen

Merzig

Billetalquelle

Billetalquelle

Reinbek

Bio Kristall

BioKristall-Quelle

Neumarkt i.d.OPf.

Bios

Bios Quelle

Stralsund

Bischofsquelle

Bischofsquelle

Dodow

Biskirchener Karlssprudel

Biskirchener Karlssprudel

Leun-Biskirchen

Bissinger Auerquelle

Aquabella Quelle

Auerquelle

Bissingen/Schwaben

Black Forest

Hansjakob-Quelle

Bad Rippoldsau

Blankenburger Wiesenquell

Blankenburger Wiesenquell

Blankenburg/Harz

Bonatur

Tiefenquelle

Bielefeld

Brandenburger Quell

Brandenburger Quell

Diedersdorf

Breisgauer Mineralwasser

Breisgauer Mineralquelle

Neuenburg-Steinenstadt

Brillant Quelle

Brillant-Quelle

Thalfang

Brohler

Karlsquelle

Brohl-Lützing

Brunnen 2

Brunnen 2

Duisburg

Brunnen 2a

Brunnen 2a

Duisburg

Brunnen 2b

Brunnen 2b

Duisburg

Brunnen 3a

Brunnen 3a

Duisburg-Walsum

Brunnen HB 3.1

Brunnen HB 3.1

Bad Camberg-Oberselters

Brunnen HB4.2

Brunnen HB4.2

Bad Camberg-Oberselters

Brunnen J6

Brunnen J6

Duisburg-Walsum

Brunnthaler

Brunnthaler

Burgheim

Buchhorn Quelle

Buchhorn Quelle

Eberstadt-Buchhorn

Burgenperle

Burgenperle-Quelle

Reutlingen-Rommelsbach

BurgQuelle

Lahnstein I

Lahnstein

Burg-Quelle

Sauerborn

Plaidt

Burgwallbronn

Burgwallbronn

Duisburg-Walsum

Caldener Mineralbrunnen

Caldener Mineralbrunnen

Calden-Westuffeln

Callisto

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Carat

Felsenquelle

Bielefeld (Quelle in Gütersloh)

Carolinen

Ursprungsquelle (Brunnen 9)

Bielefeld

Carolinen Naturelle

Carolinen Medium

Carolinen Classic

Bio-Quelle

Bielefeld

Carolinen®

Bio-Urquelle

Bielefeld

Carolinen®

Urgesteinsquelle

Bielefeld

Carolinen®

Urquelle

Bielefeld

Carolinen®

Ursprungsquelle

Bielefeld

Cascada

Cascada

Bad Windsheim

Caspar Heinrich

Caspar-Heinrich-Quelle II

Bad Driburg

Catharinen Quelle

Catharinen Quelle

Bad Camberg-Oberselters

Cherusker

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Christinen

Teutoburger Bergquelle

Bielefeld

Christinen Babywasser

Teuto-Quelle

Bielefeld

Clarissa

Heinberg-Quelle

Warburg-Germete

Claudius

Claudius

Trappenkamp

Comburg

Comburg Quelle

Schwäbisch Hall

Cora-Quelle

Cora-Quelle

Erkrath

Coronet

LIBU-Quelle

Bochum

Dalphin

Dalphin Quelle

Erkrath

Dauner Mineralquelle

Dauner Mineralquelle

Daun

Dauner Urquelle

Dauner Quelle IV

Daun

Del Bon

Del Bon Quelle

Thalfang

Delta

Delta-Quelle

Steinheim-Vinsebeck

Diamantquelle

Diamantquelle

Langelsheim

Diana Mineralwasser

Berg-Quelle 1

Neubulach-Liebelsberg

Dietenbronner

Lazarus-Quelle

Schwendi-Dietenbronn

Dreibogen-Quelle

Dreibogen-Quelle

Eichendorf-Adldorf

Dreikönigsquelle

Dreikönigsquelle

Rheinbrohl

Dreiser

Dreiser

Dreis

Drusus

Naturquelle

Rhens

Düssel Aqua Quelle

Düssel Aqua Quelle

Haan

Ebbe und Flut

Tieflandquelle

Stralsund

Eberstädter

Steinberg-Quelle

Eberstadt-Buchhorn

Edelsteinwasser

Antoniusquelle

Bad Peterstal-Griesbach

Eichensteiner Mineralwasser

Eichensteiner Mineralwasser

Naila

Eichenzeller

Eichenzeller Naturbrunnen

Eichenzell-Lütter

Eico-Quelle

Eico-Brunnen

Wallhausen/Württem-berg

Eico-Sprudel, Eico Ur-Quelle, Eico-Sport-Quelle

Eico Premium-Quelle

Wallhausen

EIFEL-Quelle

EIFEL-Quelle

Andernach

Eifeltaler und Eifeltaler Medium

Eifeltaler Quelle

Daun

Eisvogel

Alb Cristall-Quelle

Reutlingen

EISZEIT Quell

EISZEIT Quell

Reutlingen

Elements Mineralbrunnen

Elements Mineralbrunnen

Oberscheinfeld

Elisabethen Quelle

Elisabethen Quelle

Rosbach vor der Höhe

Elisabethenquelle

E1-Quelle

Waiblingen-Beinstein

Elisabethen-Quelle

Elisabethen-Quelle

Bad Vilbel

Elitess

Baruth Quelle

Baruth/Mark

ELITESS

Quintusquelle

Bruchsal

Elsbethen-Quelle

Elsbethen-Quelle

Pfeffenhausen

Eltina Sprudel

Eltina-Quelle

Eberstadt-Buchhorn

Emsland-Quelle

Emsland-Quelle

Haselünne

Emstaler Brunnen

Emstaler Brunnen

Bad Camberg-Oberselters

Engelbert

LIBU-Quelle

Bochum

Ensinger Gourmet-Quelle

Ensinger Gourmet-Quelle

Vaihingen an der Enz-Ensingen

Ensinger Naturelle

Ensinger Naturelle

Vaihingen-Ensingen

Ensinger Sport

Ensinger Sport Mineralquelle

Vaihingen-Ensingen

Ensinger Vitalquelle

Ensinger Vitalquelle

Vaihingen-Ensingen

Etoile

Etoile

Rilchingen-Hanweiler

Europerl

Emil-Huber-Quelle

Bad Griesbach

Europerl

Laurentius Quelle

Mainhardt

Europerl

Reuthin-Quelle

Wildberg

EURO-QUELL

Euro-Quelle

Schwollen

Extaler-Mineralquell

Extaler

Rinteln

Externstein Quelle

Externstein Quelle

Horn-Bad-Meinberg

Fauna

Quelle 29

Reutlingen

Felicitas

Felicitas

Trappenkamp

Felsensteiner Quelle

Felsensteiner Quelle

Duisburg-Walsum

Felsquelle

Felsquelle

Goslar

Filippo

Filippo Mineralsprudel

Haigerloch-Bad Imnau

Filstaler

Filstalquelle

Bad Überkingen

Finkenbach-Quelle

Finkenbach-Quelle

Rothenberg/Odenwald-Finkenbach

Fiorelino

TB 3, Fiorelino

Erftstadt

fit Diamant

Diamant-Quelle

Thalfang

Flensburger Gletscherquelle

Flensburger Gletscherquelle

Flensburg

Forstetal

Forstetal

Horn-Bad Meinberg

Förstina Sprudel

Förstina Sprudel

Eichenzell-Lütter

Fortuna-Quelle

Fortuna-Quelle

Eichenzell-Lütter

Fortuna-Quelle

Fortuna-Quelle

Friedberg-Dorheim

Franken Brunnen

Hochstein-Quelle

Neustadt an der Aisch

Franken Brunnen

Silvana-Quelle

Neustadt an der Aisch

Freyersbacher Mineralwasser

Freyersbacher Mineralquelle

Bad Peterstal-Griesbach

Friedrich Christian Heilquelle

Friedrich Christian Heilquelle

Löhnberg-Selters

Frische Brise

Graf Bernhard Quelle

Löhnberg

Frische Brise aus der Georgs-Quelle

Heide-Perle aus der Georgs-Quelle

Georgs-Quelle

Goslar-Grauhof

Fürst-Bismarck-Quelle

Fürst-Bismarck-Quelle

Aumühle

Fürstenfelder Prinzenquelle

Fürstenfelder Prinzenquelle, Brunnen II

Fürstenfeldbruck

Gänsefurther

Schloss Quelle

Hecklingen-Gänsefurth

Gebirgsquell

Gebirgsquelle

Rhens

Gemminger Mineralquelle

Gemminger Mineralquelle

Gemmingen

Genoveva Quelle

Genoveva Quelle

Mendig

GENUSS PLUS

Euro Eau

Schwollen

Georg Hipp Mineralquelle

Georg Hipp Mineralquelle

Pfaffenhofen an der Ilm

Germaniabrunnen

Germaniabrunnen

Friedberg-Dorheim

Germeta Quelle

Germeta Quelle

Warburg-Germete

Gerolsteiner

Gerolsteiner

Gerolstein

Gerolsteiner Naturell

Naturell

Gerolstein

Gesaris-Brunnen

Gesaris-Brunnen

Oelde

Glashäger

Glashäger

Bad Doberan

Globus

Adello Quelle

Ebersburg

Godehard-Urquelle

Godehard-Urquelle

Husum-Rosendahl

Goldrausch-Brunnen

Goldrausch-Brunnen

Groß-Karben

Göppinger Charlottenquelle

Göppinger Charlottenquelle

Göppingen

Göppinger Gourmet

Albquelle

Göppingen-Jebenhausen

Göppinger Mineralwasser

Göppinger Quelle

Göppingen

Gourmet

Wildbadquelle

Schwäbisch Hall Heimbach

Graf Metternich

Graf-Metternich-Quelle

Steinheim-Vinsebeck

Graf Metternich Varus Quelle

Graf Metternich-Varus-Quelle

Steinheim-Vinsebeck

Graf Rudolf

Graf Rudolf-Quelle

Wagenfeld

Graf-Belrein-Quelle

Graf-Belrein-Quelle

Vaihingen-Ensingen

Grafenburg

Wiesenquell

Hecklingen-Gänsefurth

Grafenquelle

Grafenquelle

Osterode am Harz-Förste

Gräfin Annabelle Quelle

Gräfin Annabelle Quelle

Bad Driburg

Graf-Meinhard-Quelle

Graf-Meinhard-Quelle

Gießen-Wieseck

Graf-Simeon-Quelle

Graf-Simeon-Quelle

Steinheim-Vinsebeck

Gralsquelle

Gralsquelle

Saalfeld an der Saale

Granus

Lahnstein I

Lahnstein

Griesbacher Mineralquelle

Griesbacher Mineralquelle

Bad Peterstal-Griesbach

Grüneberg Quelle

Grüneberg Quelle

Grüneberg

Güstrower Schlossquell

Güstrower Schlossquell

Güstrow

Gut & Günstig

Albquelle

Göppingen-Jebenhausen

Gut & Günstig medium, classic

VITAQUA Quelle

Breuna

GUT & GÜNSTIG natürliches Mineralwasser

Quintusquelle

Bruchsal

Gut & Günstig natürliches Mineralwasser

Reuthin-Quelle

Wildberg

Gut & Günstig still

Urstromquelle

Breuna

Gut&Günstig

Naturparkquelle

Mainhardt

H2ola

Diemeltaler Quelle

Warburg-Germete

Haaner Felsenquelle

Haaner Felsenquelle

Haan

Haardtwald Quelle

Haardtwald-Quelle

Thalfang

Hardenstein

Hardenstein-Brunnen

Bielefeld

Harzer Grauhof-Brunnen

Harzer Grauhof-Brunnen

Goslar

Harzer Kristallbrunnen

Harzer Kristallbrunnen

Bad Harzburg

Harzer Waldquell

Harzer Waldquell

Langelsheim

Harzquell

Harzquell

Bad Harzburg-Bündheim

Hassia-Sprudel

Hassia-Sprudel

Bad Vilbel

Havelquell

Brandenburger Quell

Diedersdorf

Heiligenstädter Mineralquelle

Heiligenstädter Mineralquelle

Heilbad Heiligenstadt

Heiligenthaler

Rheintalquelle

Brohl-Lützing

Heinrich-Franz-Brunnen

Heinrich-Franz-Brunnen

Pilsting-Großköllnbach

Heinrich-Franz-Quelle

Heinrich-Franz-Quelle

Pilsting-Großköllnbach

Helenen Quelle

Helenen Quelle

Rinteln

Helfensteiner

Quelle 29

Reutlingen

hella

hella

Trappenkamp

Hellenaris

Hellenaris – Brunnen

Erkrath

Herrather Jungbrunnen

Herrather Jungbrunnen

Mönchengladbach

Herzog

Ruhrtal Brunnen V und IX E

Bochum

Hessental Mineralwasser

Ried-Quelle

Bad Vilbel

Hirschquelle vital

Hirschquelle

Bad Teinach-Zavelstein

Hochblauenquelle Mineralwasser

Hochblauenquelle

Schliengen-Liel

Hochfrankenquelle

Hochfrankenquelle

Naila-Hölle

Hochwald

Hochwald

Schwollen

Hofgut

Fürstenperle

Trappenkamp

Hofgut

Marinus

Trappenkamp

Hohenloher Sprudel

Hohenloher Quelle

Wallhausen

Hohenstein Mineralquelle

Hohenstein Mineralquelle

Hessisch Oldendorf-Zersen

Höllensprudel

Höllensprudel

Naila-Hölle

Hornberger Lebensquell

Lebensquell

Hornberg

Hubertus Sprudel

Hubertus-Quelle

Bad Hönningen

Hunsrück Quelle

Hunsrück-Quelle

Thalfang

Hunsrück-Quelle

Hunsrück-Quelle

Schwollen

Ileburger Sachsen Quelle

Sachsen Quelle

Eilenburg

Imnauer Apollo

Apollo-Quelle

Haigerloch-Bad Imnau

Imnauer Fürstenquellen Sprudel

Imnauer Fürstenquellen

Haigerloch-Bad Imnau

Inselquelle

Inselquelle

Rantum/Sylt

Irenen-Quelle

Irenen-Quelle

Aspach-Rietenau

Isselhofer

Isselhofer

Bielefeld

Ivorell

Belleau

Schwollen

Ja

Arnoldi Quelle

Warburg-Germete

ja!

Adello Quelle

Ebersburg

Ja!

Fontane

Kloster Lehnin

Ja!

Gebirgsquelle

Rhens

ja!

Quintus

Bruchsal

Jamina-Mineralwasser

Ried-Quelle

Bad Vilbel

Jeden Tag

Alasia Mineralquelle

Ebersburg

Jesuiten-Quelle

Jesuiten-Quelle

Ingolstadt

Johannisquelle

Q IX (Brunnen IX)

Bad Dürrheim

Johanniter Quelle

Johanniter Quelle

Calden-Westuffeln

Jorda

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Josef-Brunnen

Josef-Brunnen

Oelde

Juliushaller

Juliushaller

Bad Harzburg

Justus

Justus-Brunnen

Eichenzell-Lütter

K3 Mineralwasser

Mönchsbrunnen

Bad Vilbel

Kaiser-Friedrich-Quelle

Kaiser-Friedrich-Quelle

Groß-Karben

Karlsquelle

Karlsquelle

Bad Griesbach im Rottal

Karlsquelle

Karlsquelle

Bad Peterstal-Griesbach

Kastell

Kastell

Essen

K-Classic

Arnoldi Quelle

Warburg-Germete

K-Classic

Quelle Wörth am Rhein

Wörth am Rhein

K-Classic still

Urstromquelle

Breuna

KELTEN

Keltenquelle

Schwollen

Kiara Quelle

Kiara Quelle

Güstrow

Kimi Mineralwasser

Kimi-Quelle

Heilbronn am Neckar

Kißlegger Allgäuquelle

Allgäuquelle

Kißlegg

Klar

Gebirgsquelle

Rhens

Klar

Abt

Dorsten

Klick

LIBU-Quelle

Bochum

Klosterquelle

Klosterquelle

Aspach-Rietenau

Klosterquelle

(Klosterquelle Classic, Klosterquelle Medium)

Auenquelle

Rhens

Klosterquelle Naturelle

Gebirgsquelle

Rhens

Kneipp

Kneipp-Quelle

Eilenburg

Köllertaler Sprudel

Alexander-Quelle

Eppelborn

Kondrauer

Antonien-Quelle

Waldsassen-Kondrau

Kondrauer

Bayern-Quelle

Waldsassen-Kondrau

Kondrauer

Gerwig-Quelle

Waldsassen-Kondrau

Kondrauer

Kondrauer

Naila-Hölle

König-Georg-Quelle

König-Georg-Quelle

Selters-Niederselters

König-Otto-Sprudel

König-Otto-Sprudel

Wiesau-König Otto-Bad

Korrekt

Gebirgsquelle

Rhens

Kreuzberg Mineralquelle

Kreuzberg Mineralquelle

Hallerndorf

Kreuzquelle

Kreuzquelle

Wölfersheim-Berstadt

Kreuzwaldquelle

Kreuzwaldquelle

Haan

Kringeller Dachsberg-Quelle

Kringeller Dachsberg-Quelle

Hutthurm-Kringell

Kristall

Kristall-Quelle

Andernach

Kristallperle

Kristallquelle

Heilbronn am Neckar

Kronia-Quelle

Kronia-Quelle

Bad Vilbel

Kronsteiner Felsenquelle

Kronsteiner Brunnen

Erkrath

Kronthal-Quelle

Kronthal-Quelle

Kronberg-Kronthal

Krumbach

Krumbach-Quelle

Kißlegg

Krumbach Naturell

Krumbach Naturell

Kißlegg

Kurfels

Kurfels

Duisburg-Walsum

Kurpark

Renchtalquelle

Bad Peterstal

Küstengold-Quelle

Küstengold-Quelle

Haselünne

L’Eau Sans Souci

L’Eau Sans Souci Quelle

Wagenfeld

Labertaler Sebastiani-Brunnen

Labertaler Sebastiani-Brunnen

Schierling

Labertaler Stephanie-Brunnen

Labertaler Stephanie-Brunnen

Schierling

Lago

LIBU-Quelle

Bochum

Lahnfelsquelle

Lahnfelsquelle

Leun-Biskirchen

Lahnperle

Lahnstein II

Lahnstein

Lahnsteiner

Lahnstein I

Lahnstein

Landliebe

Landliebequelle

Bad Peterstal Griesbach

Landpark Bio-Quelle

Landpark Bio Quelle

Dorsten

Lauchaer Mineralbrunnen

Lauchaer Mineralbrunnen

Laucha

Laurentius

Albquelle

Göppingen-Jebenhausen

LAURENTIUS

Laurentius Quelle

Großerlach

Laurentius

Laurentius Quelle

Mainhardt

Laurentius Quirli

Quirli

Bad Peterstal Griesbach

Lausitzer

Lausitzer Quelle

Bad Liebenwerda

LESMONA

Kilians-Quelle

Bad Pyrmont

(Quellort: Lügde)

Lichtenauer Mineralquelle

Lichtenauer Mineralquelle

Lichtenau

Lidwinen-Brunnen

Lidwinen-Brunnen

Pilsting-Großköllnbach

Liederbacher Quelle

Brunnen 1

Liederbach

Lieler Quelle

Lieler Quelle

Schliengen-Liel

Lieler Schloßbrunnen

Lieler Schloßbrunnen

Schliengen-Liel

Lioba Mineralwasser

Q2-Quelle

Bad Liebenzell

Lohberg

Ruhrtal Brunnen V und IX E

Bochum

Löwenquelle

Löwenquelle

Bad Nauheim-Schwalheim

Löwensprudel

Löwensprudel

Rottenburg am Neckar-Obernau

Löwensteiner

Löwensteiner Mineralquelle

Löwenstein

Luisen-Brunnen

Luisen-Brunnen

Frankfurt am Main-Nieder-Erlenbach

Magnus

Genussquelle 1

Emsdetten

Magnus

Gute-Laune-Quelle

Norderstedt

Marco Heilquelle

Marco Quelle

Aspach-Rietenau

Margonwasser

Margonwasser

Lichtenau

Maria-Theresia-Brunnen

Maria-Theresia-Brunnen

Moos/Niederbayern

Marienquelle

Marienquelle

Göppingen-Jebenhausen

Marill

Ruhrtal Brunnen V und IX E

Bochum

Mariusquelle

Marius Quelle

Aspach-Rietenau

Marius-Quelle

Marius-Quelle

Sachsenheim-Spielberg

Markgrafen

Prinzen-Quelle

Bad Griesbach

Markgrafen-Quelle

Markgrafen-Quelle

Sachsenheim-Spielberg

Markgräfler Mineralwasser

Markgräfler Mineralquelle

Neuenburg-Steinenstadt

Märkisch Kristall

Märkisch Kristall

Grüneberg

Markt-Quelle

Markt-Quelle

Oberscheinfeld

Markus

Rheintalquelle

Brohl-Lützing

Markus-Brunnen (Quellfrisch, Medium und Naturell)

Markus-Brunnen

Bornheim-Roisdorf

Mathilden Quelle

Mathilden Quelle

Rosbach vor der Höhe

Matthias-Brunnen

Matthias-Brunnen

Pilsting-Großköllnbach

Maximilian-Brunnen

Maximilian-Brunnen

Buttenheim

Mayen-Quelle

Mayen-Quelle

Bad Vilbel

Mecklenburger Quelle

Mecklenburger Quelle

Dargun

Mephisto

Adele

Lahnstein

Merkur

Laurentius-Quelle

Hecklingen-Gänsefurth

Merkur

Sparrenquelle

Bielefeld

Merkur

Teutoburger Steinquelle

Bielefeld

Merkur

Vitus Quelle

Bielefeld

Merkur

Wiesenquelle

Bielefeld

Merkur aus der Tiefenquelle

Tiefenquelle

Güstrow

mineau

Gräfin-Katharina-Quelle

Wöpse

mineau®

Huddaeus-Quelle

Bad Pyrmont (Quellort: Lügde)

Minell

Teutoburger Waldquelle

Bielefeld

Minerva (Classic, Medium)

Adele

Lahnstein

Minetta

Alasia Mineralquelle

Bad Liebenwerda

(Quellort: Maasdorf)

MINUS181

Brunnen MINUS181

Parchim

Mona

Abt

Dorsten

Mönchsbrunnen

Mönchsbrunnen

Bad Vilbel

Monolith

Thalquelle

Thalfang

Mozart-Quelle

Mozart-Quelle

Augsburg

Mühlenbach

Mühlenbach

Sinzig

Mühlenkamp

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Mühringer Schlossquelle

Schlossquelle

Starzach Felldorf

Münchner Löwen-Quelle

Münchner Löwen-Quelle

München

Napoleon Mineralbrunnen Apart

Napoleon Mineralbrunnen Apart

Schierling

Napoleon Mineralbrunnen Esprit

Napoleon Mineralbrunnen Esprit

Schierling

Naturalis

Albquelle

Göppingen-Jebenhausen

Naturalis

Naturparkquelle

Mainhardt

Naturalis

Quintus

Bruchsal

Naturalis

Vitalbrunnen

Baruth/Mark

Naturalis medium, classic

VITAQUA Quelle

Breuna

Naturalis still

Urstromquelle

Breuna

Natürliches Mineralwasser

Quintus-Quelle

Bruchsal

Naturpark Quelle

Naturpark Quelle

Schwollen

Naturparkquelle

Naturparkquelle

Mainhardt

Naturquelle

Naturquelle

Dodow

Naturquelle

Naturquelle (Brunnen 1010)

Gemeinde Löhnberg-Selters

naturSelzer

Brunnen V

Groß-Karben

Naturwald Quelle

Naturwald Quelle

Schwollen (Quellort: Hattgenstein)

Nestlé Pure Life

Eschen-Quelle

Löhnberg

Nestlé Pure Life

Zedern-Quelle

Aumühle

Nette Quelle

Brandenburger Quell

Diedersdorf

Nettetaler-Sprudel

Nettetaler-Sprudel

Plaidt

Neue-Otto-Quelle

Neue-Otto-Quelle

Wiesau-König Otto-Bad

Neufnachtaler Quelle

Neufnachtaler Quelle

Fischach

Neumarkter Mineralbrunnen

Neumarkter Mineralbrunnen

Neumarkt in der Oberpfalz

Neumarkter Wildbad

Neumarkter Wildbad

Neumarkt in der Oberpfalz

Neuselters

Hundsbach 1 (1007)

Gemeinde Löhnberg/Lahn

Neuselters

Hundsbach 2 (1008)

Gemeinde Löhnberg/Lahn

Neuselters

Neuselters (Brunnen 1009)

Gemeinde Löhnberg-Selters

Neuselters Mineralquelle

Neuselters 1

Löhnberg

Niederrieder

Niederrieder Quelle

Niederrieden

Noé-Quelle

TB 4, Noé-Quelle

Erftstadt

NordQuell

NordQuell

Trappenkamp

Notaris

Rheintalquelle

Brohl-Lützing

Notaris, Notaris Medium und Notaris Naturell

Rheinlandquelle (Mineralquelle 8)

Bornheim-Roisdorf

Nur hier-Quelle

Nur hier-Quelle

Hamburg

Nürburg Quelle

Nürburg Quelle

Dreis

Oberlausitzer Mineralwasser

Oberlausitzer Mineralwasser

Oppach

Oberselters Mineralbrunnen

Oberselters Mineralbrunnen

Bad Camberg-Oberselters

Oberselters Prinzenquelle

Oberselters Prinzenquelle

Bad Camberg-Oberselters

Odenwald Quelle Gourmet

Odenwald Quelle Gourmet

Rothenberg/Odenwald-Finkenbach

Odenwald-Quelle Naturel

Oldenwald Quelle

Heppenheim

Odenwald-Quelle traditionell

Tradius Quelle

Heppenheim an der Bergstraße

Opalis-Quelle

Owalis-Quelle

Oberscheinfeld

Oppacher Mineralquelle

Oppacher Mineralquelle

Oppach

Oranien-Quelle

Oranien-Quelle

Brohl-Lützing

Oranka-Quelle

Oranka-Quelle

Reinbek

Original Selters (Classic, Medium)

Selters Mineralquelle

Selters an der Lahn

Original Selters (Naturell, Sanft)

Selters Naturellquelle

Selters an der Lahn

Orion Quelle

Orion Quelle

Rosbach vor der Höhe

Osta-Mineral

Osta-Mineralbrunnen

Dingsleben

Pen Aqua

Abt

Dorsten

Penny

Fontane

Kloster Lehnin

Penny

Arnoldi Quelle

Warburg-Germete

Penny medium, classic

VITAQUA Quelle

Breuna

Penny Ready

Geotaler

Löhne

Penny still

Urstromquelle

Breuna

Perlquell

Heinberg-Quelle

Warburg-Germete

Petersquelle

Petersquelle

Bad Peterstal-Griesbach

Peterstaler

Peterstaler Mineralquelle

Bad Peterstal-Griesbach

Petrusquelle

Petrusquelle

Siegsdorf

Pommernquelle

Pommernquelle

Bad Doberan

Premium

Wildbadquelle

Schwäbisch Hall Heimbach

Primaqua, Ayinger St. Andreas-Quelle

Primaqua, Ayinger St. Andreas-Quelle

Aying

Prinzenperle

Prinzen-Quelle

Bad Griesbach

PurBorn

PurBorn

Dreis

Pyraser Waldquelle

Pyraser Waldquelle

Thalmässing

Q 4

Top Quell

Heppenheim an der Bergstraße

q2

q2

Husum-Rosendahl

Quartus Quelle

Quartus Quelle

Groß Wittensee

Quellbrunn

Erbeskopf-Quelle

Thalfang

Quellbrunn

Aquata

Karlsdorf-Neuthard

Quellbrunn

Ines-Quelle

Löhne

Quellbrunn

Brandenburger Urstromquelle

Baruth/Mark

Quellbrunn

St. Jakobus

Kloster Lehnin

Quellbrunn

Werretaler

Löhne

Quellbrunn medium, classic

VITAQUA Quelle

Breuna

Quellbrunn still

Urstromquelle

Breuna

Quelle 6

Quelle 6

Bad Peterstal/ Schwarzwald

Quelle Acht (Mineralwasser und wenig Kohlensäure)

Quelle Acht

Brohl-Lützing

Quelle Acht (Naturell, Mineralwasser und wenig Kohlensäure)

Rheinlandquelle

Bornheim-Roisdorf

QuellQ-Pur

Löwensprudel

Rottenburg am Neckar-Obernau

Raffelberger

Raffelberger

Mülheim an der Ruhr

Randegger Ottilien-Quelle

Randegger Ottilien-Quelle

Gottmadingen-Randegg

Rangau Quelle

Rangau Quelle

Bad Windsheim

Rappen-Quelle

Rappen-Quelle

Kutzenhausen

Real Quality

Felsenquelle

Hecklingen-Gänsefurth

Regensteiner Mineralbrunnen

Regensteiner Mineralbrunnen

Blankenburg/Harz

Reinbeker Klosterquelle

Reinbeker Klosterquelle

Reinbek

Reinland

LIBU Brunnen VI a, VII, IX, XVI, XVII, XX

Bochum

Reinoldus Quelle

Reinoldus Quelle

Duisburg

Reinoldus-Brunnen

Reinoldus-Brunnen

Dortmund

Reinsteiner Quelle

Reinsteiner Quelle

Duisburg-Walsum

Remstaler

Remstalquelle

Waiblingen-Beinstein

Remus-Quelle

Remus-Quelle

Niederrieden

Renchtalquelle

Renchtalquelle

Bad Peterstal

Rennsteigsprudel

Rennsteigsprudel

Schmalkalden-Haindorf

Residenz-Quelle

Residenz-Quelle

Bad Windsheim

Rewe Beste Wahl Aqua Mia

Diemeltaler Quelle

Warburg Germete

Rheinblick

Rheinblick

Wörth am Rhein

Rheinfels Quelle

Rheinfels Quelle

Duisburg-Walsum

Rheinfels Urquell

Rheinfels Urquell

Duisburg-Walsum

Rheinfürst-Quelle

Rheinfürst-Quelle

Erkrath

Rheinsberger Preussenquelle

Rheinsberger Preussenquelle

Rheinsberg

Rheintalquelle

Rheintalquelle

Brohl-Lützing

Rhenser

Rhenser

Rhens

Rhodius

Rhodius

Burgbrohl

RhönSprudel

RhönSprudel Quelle

Ebersburg

Rick

Rickertsen-Quelle

Reinbek

Rickertsen-Quelle 2

Rickertsen-Quelle 2

Reinbek

Ried-Quelle

Ried-Quelle

Bad Vilbel

Rieser Urwasser

Marienquelle

Bissingen

Rietenauer Dilleniusquelle

Dilleniusquelle

Aspach-Rietenau

Rietenauer Heiligenthalquelle

Heiligenthalquelle

Aspach-Rietenau

Rohrauer Friedrichsquelle

Rohrauer Friedrichsquelle

Gärtringen-Rohrau

Roisdorfer (Sprudel, Medium und Fein)

Roisdorfer Quelle

(Mineralquelle 9)

Bornheim-Roisdorf

Roisdorfer Original

Roisdorfer Classicquelle

(Mineralquelle 5)

Bornheim-Roisdorf

Romanis

Romanis-Quelle

Bad Vilbel

Romanis

Romanis-Quelle

Frankfurt am Main-Berkersheim

Romanis Quelle

Romanis Quelle

Rosbach vor der Höhe

Romberg Classic Quelle

Romberg Quelle

Dortmund

Römerwall Quelle

Römerwall Quelle

Duisburg-Walsum

Rosbacher Naturell

Rosbacher Naturell

Rosbach vor der Höhe

Rosbacher Quelle

Rosbacher Quelle

Rosbach vor der Höhe

Rosbacher Urquelle

Rosbacher Urquelle

Rosbach vor der Höhe

Rudolf-Quelle

Rudolf-Quelle

Eichenzell-Lütter

Ruffini-Quelle

Ruffini-Quelle

Landshut-Achdorf

Ruhrtal

Ruhrtal Brunnen V und IX E

Bochum

Salfter

Rheintalquelle

Brohl-Lützing

Salfter (Mineralwasser, Naturell und Medium)

Rheinlandquelle (Mineralquelle 8)

Bornheim-Roisdorf

Salinger

Abt

Dorsten

Salustra

Salustra-Quelle

Bad Vilbel

Salutaris

Salutaris

Bad Vilbel

Salvus

Salvus

Emsdetten

Salvus Töftes!

Salvus

Emsdetten

Sanssouci

Sanssouci

Diedersdorf

Santa Mineralis

Brandenburger Urstromquelle

Baruth/Mark

Saskia

Quelle Wörth am Rhein

Wörth am Rhein

Saskia & K-Classic

Quelle Jessen

Jessen (Elster)

Saskia & K-Classic

Quelle Leissling

Leißling

Saskia Quelle

Saskia Quelle Kirkel

Kirkel

Saskia, K-Classic

Quelle Löningen

Löningen

Saturn-Quelle

Saturn-Quelle

Bad Vilbel

Sawell

Genussquelle 3

Emsdetten

Saxonia Quelle

Saxonia Quelle

Eilenburg

Schatzquelle

Schatzquelle

Bad Brückenau

Schildetaler Mineralquell

Schildetaler Mineralquell

Dodow

Schloss Diedersdorf

Brandenburger Quell

Diedersdorf

Schloßberg-Quelle

Schloßberg-Quelle

Eichendorf-Adldorf

Schloßblick

Schloßblick

Leißling

Schloßquelle

Schloßquelle

Essen-Borbeck

Schloss-Urquelle

Schloss-Urquelle

Löwenstein

Schönbuchquelle

Friedrichsquelle 1

Gärtringen-Rohrau

Schönrain

Quelle 29

Reutlingen

Schwabenquelle, Gut & Günstig

Schwabenquelle

Göppingen

Schwalbacher Mineralbrunnen

Schwalbacher Mineralbrunnen

Schöffengrund-Schwalbach

Schwalheimer Säuerling

Schwalheimer Säuerling

Bad Nauheim-Schwalheim

Schwarzachtaler

Schwarzachtaler

Gessertshausen

Schwarzenberg Quelle

Schwarzenberg Quelle

Oberscheinfeld

Schwarzwald Quirli-Quelle 2

Schwarzwald Quirli-Quelle 2

Bad Peterstal-Griesbach

Schwarzwaldperle

Renchtalquelle

Bad Peterstal

Schwarzwaldperle Quelle

Schwarzwaldperle Quelle

Bad Peterstal

Schwarzwald-Sprudel

Kniebis-Quelle

Bad Griesbach

Schwollener

Schwollener

Schwollen

Schwollener NationalparkQuelle

Schwollener Nationalparkquelle

Schwollen (Quellort: Hattgenstein)

Sebastianquelle

Hermersberg IV

Bad Peterstal

Sebastian-Quelle

Sebastian-Quelle

Buttenheim

Select

Königbrunnen

Breuna

Selection

Fürstenbrunn

Kloster Lehnin

Selection

Königbrunnen

Breuna

Seltina-Mineralbrunnen

Seltina-Mineralbrunnen

Dortmund

Seltrisa

Seltrisa

Selters-Niederselters

Serino

Karlsquelle

Bad Griesbach

Severin Quelle

Severin Quelle

Osterhofen / Langenamming

share

Allgäu-Quelle

Oberstaufen

Siebers-Quelle

Siebers-Quelle

Markt Weiler-Simmerberg

Siegfried-Quelle

Siegfried-Quelle

Erkrath

Silberbrunnen

Silberbrunnen

Reutlingen

Silenca-Quelle

Aqua Monaco

Silenca-Quelle

Markt Schwaben

Silvana Quelle

Silvana-Quelle

Eilenburg

Sinalco Aquintéll

Aquintéll Quelle

Wagenfeld

Sinziger

Sinziger Quelle

Sinzig

Sodenthaler Magdalenen-Brunnen

Sodenthaler Magdalenen-Brunnen

Sulzbach am Main-Soden

Sodenthaler Mineral-Quelle

Sodenthaler Mineral-Quelle

Sulzbach am Main-Soden

Sodenthaler-Echter-Quelle

Sodenthaler-Echter-Quelle

Sulzbach am Main-Soden

Sohlander Blauborn

Sohlander Blauborn-Quelle

Oppach

Sollinger Brunnen

Sollinger Brunnen

Bodenfelde/Weser

Sonnenstein Quelle

Sonnenstein Quelle

Pirna

Sophie Charlotte

Sophie Charlotte

Diedersdorf

Sophie Charlotte

Genussquelle 3

Emsdetten

Sophie Charlotte

St. Georg Quelle

Noderstedt

Sophien-Quelle

Sophien-Quelle

Bad Peterstal

Spessart-Quelle

Spessart-Quelle

Biebergemünd-Rossbach

Spessartwald Mineralbrunnen

Spessartwald Mineralbrunnen

Waldaschaff

Sport

Haller Sportquelle

Schwäbisch Hall-Heimbach

Spreequell

Spreequell

Bad Liebenwerda

(Quellort: Dobra)

St. Anna Quelle

St. Anna Quelle

Bad Windsheim

St. Burghardt

Lahnstein II

Lahnstein

St. Burghardt

St. Burghardt

Plaidt

St. Christophorus

Göppinger Christophsquelle

Göppingen

St. Georgsquelle

St. Georgsquelle

Ruhpolding

St. Leonhardsquelle

St. Leonhardsquelle

Stephanskirchen

St. Nikolaus-Quelle

St. Nikolaus-Quelle

Malborn

St. Verenen-Quelle

St. Verenen-Quelle

Lindau-Reutin/Bodensee

St. Wolfgang

Mandelberg-Brunnen

Mandelberg-Brunnen

Riedenburg

St. Wolfgang

Ambassador-Quelle

Bad Liebenwerda

St.-Bernhard-Quelle

Brunnen 5, Fl. Nr. 371, Gemarkung Aldersbach

Aldersbach

Staatl. Fachingen (Medium, Gourmet Medium, Gourmet Still)

Staatl. Fachingen

Fachingen

Staatl. Fachingen Gourmet Naturell

Quelle Staatl. Fachingen Naturell

Fachingen

Staatlich Bad Brückenauer Mineralwasser

König-Ludwig-I-Quelle

Staatsbad Bad Brückenau

Staatlich Bad Meinberger

Bad Meinberger

Horn-Bad Meinberg

Stauferquelle

Stauferquelle

Göppingen

Stegbach Quelle

Stegbach Quelle

Wallhausen/ Württemberg

Steigerwald-Mineralbrunnen

Steigerwald

Oberscheinfeld

Steinau Quelle

Steinau-Quelle

Schwollen

Steinfelsquelle

Steinfelsquelle

Güstrow

Steinfelsquelle

Steinfelsquelle

Bielefeld

Steinquelle

Steinquelle

Friedberg-Dorheim

Steinsieker

Steinsieker

Steinsiek/Löhne

Steinsieker Sanft Heilwasser

St. Margaretenquelle

Steinsiek/Löhne

Stemweder Berg Quell

Stemwederbergquelle

Stemwede-Oppendorf

Stiftsquelle

Stiftsquelle

Dorsten

Stralsunder

Stralsunder

Stralsund

Straubinger Johannesbrunnen

Straubinger Johannesbrunnen

Straubing

Sturmius Mineralwasser

Martinybrunnen 3

Bad Salzschlirf

Sun d‘or

Abt

Dorsten

Surf

Quintus

Bruchsal

Surf medium, classic

VITAQUA Quelle

Breuna

Surf still

Urstromquelle

Breuna

Surf, Gut & Günstig

Baruther Johannesbrunnen

Baruth/Mark

Syburg Quelle

Syburg Quelle

Dortmund

Sylt-Quelle

Sylt-Quelle

Rantum/Sylt

Täfert-Quelle

Täfert-Quelle

Bad Windsheim

Tannquelle

Tannquelle

Löhnberg-Selters

TAUfrisch

TAUfrisch-Kirkel

Kirkel

Taunus-Brunnen

Brunnen 3

Liederbach

TAUSENDWASSER NationalparkQuelle

Tausendwasser Nationalparkquelle

Schwollen (Quellort: Hattgenstein)

tegut

Adello Quelle

Ebersburg

Teinacher Mineralwasser

Teinacher Mineralquelle

Bad Teinach

Terra Quelle

Terra Quelle

Bad Doberan

Terraquelle

Terraquelle

Lichtenau

Terra-Quelle

Terra-Quelle

Mendig

Teusser

Teusser Mineralbrunnen

Löwenstein

Teusser-Brunnen II

Teusser-Brunnen II

Löwenstein

Thannhäuser Mineralquelle

Thannhäuser Mineralquelle

Thannhausen/Schwaben

Thermes

Lahnstein I

Lahnstein

Thüringer Heidequell

Thüringer Heidequelle

Hütten über Pößneck

Thüringer Saal Queen

Thüringer Heidequelle

Hütten über Pößneck

Thüringer Waldquell

Thüringer Waldquell

Schmalkalden-Aue

Tiefenherster Bergwaldquell

Tiefenherster Bergwaldquell

Bad Driburg

TIP

Tiefenfelsquelle

Bielefeld

TIP

Waldquelle

Hecklingen-Gänsefurth

Tofi

Tofi-Quelle

Bad Vilbel

tofiquelle

Brunnen Westuffeln IV

Calden-Westuffeln

TÖNISSTEINER

TÖNISSTEINER

Andernach

TÖNISSTEINER NATURELLE

EIFEL-Quelle

Andernach

Top frisch

top-frisch-Quelle

Eichenzell-Lütter

Top Quell Classic und

Top Quell Medium

Q 4 Aktivquelle

Heppenheim

Treenetaler

Treenetaler

Tarp

trendic

St. Jakobus

Kloster Lehnin

Trinkaktivquelle

Trinkaktivquelle

Haan

U 21

Quelle U 21

Altenburg

Überkinger und Aqva Azzura

Überkinger Albquelle

Bad Überkingen

Ulmtaler Klosterquell

Ulmtaler Klosterquelle

Löhnberg

Ulmtaler Klosterquelle

Ulmtaler Klosterquelle (Brunnen 1006)

Gemeinde Löhnberg-Selters

Ulmtal-Quelle

Ulmtal-Quelle

Löhnberg-Selters

Ulrich-Quelle

Ulrich-Quelle

Schwäbisch Hall-Heimbach

Unser gutes Husumer

Unser gutes Husumer

Mildstedt

Urbanus-Mineralwasser

Urbanus-Mineralwasser

Mendig

Urquell

Urquell

Bad Harzburg

Ursteiner

Ursteiner

Mühlheim an der Ruhr

Ustersbacher Wita-Quelle

Ustersbacher Wita-Quelle

Gemarkung/Gemeinde Ustersbach, Fl.Nr. 39

Van Spar

Arnoldi Quelle

Warburg-Germete

Venus Mineralwasser

Ried-Quelle

Bad Vilbel

Vest Quell

Abt

Dorsten

Victoria (Classic, Medium)

Louise

Lahnstein

Victoria Naturell

Lahnstein I

Lahnstein

Vilsa-Brunnen

Vilsa-Brunnen

Bruchhausen-Vilsen

Vinsebecker

Vinsebecker Säuerling

Steinheim-Vinsebeck

ViO

Lüner Quelle

Lüneburg

Vitina

Sailaufer Mineralbrunnen

Sailaufer Mineralbrunnen

Sailauf/Spessart

Vitrex

Seewald-Quelle

Wildberg

Viva con Agua

Viva con Agua

Mildstedt

Vivre

Vivre

Naila

Vogelsbergbrunnen

Brunnen III

Alsfeld

Volkmarser Mineralbrunnen aus der Kugelsburg-Quelle

Kugelsburg-Quelle

Calden-Westuffeln

Volkmarser Mineralwasser

Brunnen III

Volkmarsen

Vorgebirgsquelle (Classic und Medium)

Rheinlandquelle

(Mineralquelle 8)

Bornheim-Roisdorf

Vulkanius

Balduin Quelle

Dreis

Vulkanpark-Quelle Eifel

Vulkanpark-Quelle Eifel

Burgbrohl

Waldecker = Classic,

Medium, Naturell

Brunnen 5

Volkmarsen

Waldquelle

Waldquelle

Kirkel

Waldquelle

Waldquelle

Goslar

Waldsteinquelle

Waldsteinquelle

Bad Brambach

Walita

Brunnen II

Volkmarsen

Wallhausener Quelle

Wallhausener Quelle

Wallhausen

Warburger Waldquell

Warburger Waldquell

Warburg-Germete

Wasserhelden

Ritonaquelle (Brunnen 16)

Sulzbach am Main-Soden

Wasserhelden

Iubusquelle

Homfeld

Wasserhelden

Vibesquelle

Brohl-Lützing

Weid-Quelle

Weid-Quelle

Bad Windsheim

Weisensteiner

Weisensteiner

Schwollen

Weismainer Mineralbrunnen (spritzig und still)

Weismainer Mineralbrunnen

Weismain (Landkreis Lichtenfels)

Weissenberger Quelle

Weissenberger Quelle

Bad Dürrheim

Wenden Quelle

Wenden Quelle

Dodow

Werbelner Bachtal

Werbelner Bachtal

Völklingen

Wernarzer Heilquelle

Wernarzer Heilquelle

Bad Brückenau

Westerwaldquelle

Westerwaldquelle

Leun-Biskirchen

Westfalenborn

Westfalenborn

Steinheim-Vinsebeck

Wiesenbach-Brunnen

Wiesenbach-Brunnen

Unterbaar

Wiesenquelle (für Glasabfüllung)

Unser Norden (für PET-Füllung)

Wiesenquelle

Güstrow

Wiesentaler Mineralbrunnen

Wiesentaler Mineralquelle

Waghäusel-Wiesental

Wildbadquelle

Wildbadquelle

Schwäbisch Hall Heimbach

Wilhelms-Quelle

Wilhelms-Quelle

Kronberg-Kronthal

Wilhelmsthaler Mineralbrunnen

Wilhelmsthaler Mineralbrunnen

Calden-Westuffeln

Wimbachtaler

Wimbachquelle

Ramsau bei Berchtesgaden

Winella Quellwasser

Ebrachtal Quelle

Mühlhausen

Winfried

Renchtalquelle

Bad Peterstal

Wittenseer Quelle

Wittenseer Quelle

Groß Wittensee

Wittmannsthal-Quelle

Wittmannsthal-Quelle

Bad Dürrheim

Wolkenstein

Brilliant-Quelle

Wagenfeld

Wörsinger Mineralquelle

Wörsinger Mineralquelle

Bietigheim-Bissingen

Wörsinger Urquelle

Aqua vita Quelle

Tamm

Wüteria Heiligenquelle

Wüteria Heiligenquelle

Gemmingen

Wüteria Schloßbrunnen

Wüteria Schloßbrunnen

Gemmingen

Zack

Bad Vilbeler Hermannsquelle

Bad Vilbel

Zahnaer Mineralbrunnen

Zahnaer Mineralbrunnen

Zahna

Zott Aqua

Zott Aqua

Mertingen

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Tyskland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| --- ((2)) | Castellsquelle | Mels (St. Gallen) / Schweiz |
| --- ((2)) | Montis | Aproz / Schweiz |
| --- ((2)) | Nendaz 3 | Aproz / Schweiz |
| Akmina ((3)) | Akmina | Bolu / Türkei |
| Alkaqua | Hongfeng | Hongfeng Village, Erdaobaihe, Antu, Jilin Province, China |
| Alpenrose | Adelbodner Quelle | Adelboden (Bern) / Schweiz |
| Alvares | Gorgor Quelle | Im nordwestlichen Iran, in der Nähe der Stadt Ardabil, an der Flanke des Berges Sabalan / Iran |
| Antipodes | Antipodes spring bore 937 | Whakatane, Otakiri / Neuseeland |
| Aproz | Aproz | Sion-Nendaz (Wallis) / Schweiz |
| Aqua Bella | B2 | Kula / Serbien |
| Aqua Viva | Park Quelle | Arandjelovac, Serbien |
| Aqui | Aqui-Brunnen | Zürich (Zürich) / Schweiz |
| Arkina | Arkina | Yverdon-les-Bains (Waadt) / Schweiz |
| BB | BB | Auf dem Gelände der Fa. Aqua Heba in Bujanovac / Serbien |
| Blue Kristall | Wolschski Utes 2 | Sysran (Wolga) / Russland |
| Canada Geese | Spa Springs | Spa Springs, Middleton / Kanada |
| Cristallo | Lostorf A | Lostorf (Solothurn) / Schweiz |
| Elbrus Caucasian Mineral Water | Elbrus | Naltschik, Karbadin- und Balkarian Republik / Russland |
| Eptinger | Eptinger | Sissach / Schweiz |
| Gorska | Trnskot | Konopishte / Mazedonien |
| Grasevacka Reka-Brus | Grasevacka Reka-Brus | In der Gemarkung der Gemeinde Brus / Serbien |
| HAYAT | HAYAT | Hendek, Sakarya / Türkei |
| HEBA | HEBA | Betriebsgelände der Mineralbrunnenfabrik Heba in Bujanovac / Serbien |
| Heba | Heba A-4 | Bujanovac / Serbien |
| Henniez | Henniez | Henniez (Waadt) / Schweiz |
| Himalayan | Well 1 (drilling 1) | Dhaula Kuan, Distrikt Sirmour, Bundesstaat Himachal Pradesh / Indien |
| Himalayan | Well 2 (drilling 2) | Dhaula Kuan, Distrikt Sirmour, Bundesstaat Himachal Pradesh / Indien |
| Jana | Sveta Jana | Gorica Svetojanska/Kroatien |
| Knjaz Milos | IB 18-2 Mladost | Arandelovac, Serbien |
| La Fantana | IEBLF 01/05 | Bzenice Mitrovopolje / Serbien |
| La Fantana | La Fantana 02/08 | Bzenice Mitrovopolje / Serbien |
| MG 115 – Still Natural Mineral Water | IEBTP 2 | Bogdanica / Serbien |
| Mivela-Mg | Mivela - 1 | Veluce bei Trstenik / Serbien |
| Nendaz | Avalanche | Aproz (Wallis) / Schweiz |
| Novoterskaya Tselebnaya | Smeikinsker Mineralwasservorkommen | Mineralnije Wodi, Stravropol / Russland |
| Olimpija | Olimpija | In der Gemarkung Mostarsko Raskrsce / Bosnien-Herzegowina |
| Otakiri Springs | Otakiri Springs | Manukau / Neuseeland |
| Pinar Madran | Pinar Madran | Südöstlich der Stadt Aydin bei Bozdogan / Türkei |
| RARE – Natural Mineral Water | RARE | Anapak Mountain, Off Road No H28, Kotayk Region, Armenien |
| Resan | Sonda Nr. 1 | Kishinev / Moldawien |
| Royal-Classic | Ankawan Quelle Nr. 5 | Ankawan / Armenien |
| Royal-Tezh Sar | Ankawan Quelle Nr. 39 | Ankawan / Armenien |
| Saka | SAKA | Camlica, bei Hendek (Sakarya) / Türkei |
| San Clemente | San Clemente | Caslaccio-Sigirino (Tessin) / Schweiz |
| Sara | Sara | Kresevo / Bosnien |
| SNO natural mineral water | Well No. 1 | Misaktsieli / Georgien |
| Spirit of Drini | Drini i Bardhe | Radac, Kosovo |
| St. John`s | Saint Johns (IEBKos-2) | Kosjeric, Serbien |
| St. Paulsquelle
  Valser Still | Valser Mineralquellen
  St. Paulsquelle | Vals / Schweiz |
| Termen | Pearlwater Mineralquellen AG | Termen (Wallis) / Schweiz |
| TILEA | TILEA | Gromilijak bei Kiseljak / Bosnien |
| Valais | Quelle Montis | Les Portions d’Aven in Vertroz / Schweiz |
| Valser St. Petersquelle | Obere Fassung (St. Peter)
  Neubohrung (St. Peter)
  Boda-Quelle
  St. Petersquelle | Vals (Graubünden) / Schweiz |
| Valser Still | Hüschi Quelle | Vals / Schweiz |
| VATA | Gorgor Quelle | Im nordwestlichen Iran, in der Nähe der Stadt Ardabil, an der Flanke des Berges Sabalan / Iran |
| Voda Voda | VV1
  B-2 | Gornja Toplica,
  Kreis Mionica / Serbien |
| Zurzacher Mineralwasser | Bohrung Zurzach 2 | Zurzach / Schweiz |
| (1) | Mineralvandet anvendes kun som ingrediens til fremstilling af drikkevarer og er derfor ikke et særskilt mærke på markedet. |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

--- ((2))

Castellsquelle

Mels (St. Gallen) / Schweiz

--- ((2))

Montis

Aproz / Schweiz

--- ((2))

Nendaz 3

Aproz / Schweiz

Akmina ((3))

Akmina

Bolu / Türkei

Alkaqua

Hongfeng

Hongfeng Village, Erdaobaihe, Antu, Jilin Province, China

Alpenrose

Adelbodner Quelle

Adelboden (Bern) / Schweiz

Alvares

Gorgor Quelle

Im nordwestlichen Iran, in der Nähe der Stadt Ardabil, an der Flanke des Berges Sabalan / Iran

Antipodes

Antipodes spring bore 937

Whakatane, Otakiri / Neuseeland

Aproz

Aproz

Sion-Nendaz (Wallis) / Schweiz

Aqua Bella

B2

Kula / Serbien

Aqua Viva

Park Quelle

Arandjelovac, Serbien

Aqui

Aqui-Brunnen

Zürich (Zürich) / Schweiz

Arkina

Arkina

Yverdon-les-Bains (Waadt) / Schweiz

BB

BB

Auf dem Gelände der Fa. Aqua Heba in Bujanovac / Serbien

Blue Kristall

Wolschski Utes 2

Sysran (Wolga) / Russland

Canada Geese

Spa Springs

Spa Springs, Middleton / Kanada

Cristallo

Lostorf A

Lostorf (Solothurn) / Schweiz

Elbrus Caucasian Mineral Water

Elbrus

Naltschik, Karbadin- und Balkarian Republik / Russland

Eptinger

Eptinger

Sissach / Schweiz

Gorska

Trnskot

Konopishte / Mazedonien

Grasevacka Reka-Brus

Grasevacka Reka-Brus

In der Gemarkung der Gemeinde Brus / Serbien

HAYAT

HAYAT

Hendek, Sakarya / Türkei

HEBA

HEBA

Betriebsgelände der Mineralbrunnenfabrik Heba in Bujanovac / Serbien

Heba

Heba A-4

Bujanovac / Serbien

Henniez

Henniez

Henniez (Waadt) / Schweiz

Himalayan

Well 1 (drilling 1)

Dhaula Kuan, Distrikt Sirmour, Bundesstaat Himachal Pradesh / Indien

Himalayan

Well 2 (drilling 2)

Dhaula Kuan, Distrikt Sirmour, Bundesstaat Himachal Pradesh / Indien

Jana

Sveta Jana

Gorica Svetojanska/Kroatien

Knjaz Milos

IB 18-2 Mladost

Arandelovac, Serbien

La Fantana

IEBLF 01/05

Bzenice Mitrovopolje / Serbien

La Fantana

La Fantana 02/08

Bzenice Mitrovopolje / Serbien

MG 115 – Still Natural Mineral Water

IEBTP 2

Bogdanica / Serbien

Mivela-Mg

Mivela - 1

Veluce bei Trstenik / Serbien

Nendaz

Avalanche

Aproz (Wallis) / Schweiz

Novoterskaya Tselebnaya

Smeikinsker Mineralwasservorkommen

Mineralnije Wodi, Stravropol / Russland

Olimpija

Olimpija

In der Gemarkung Mostarsko Raskrsce / Bosnien-Herzegowina

Otakiri Springs

Otakiri Springs

Manukau / Neuseeland

Pinar Madran

Pinar Madran

Südöstlich der Stadt Aydin bei Bozdogan / Türkei

RARE – Natural Mineral Water

RARE

Anapak Mountain, Off Road No H28, Kotayk Region, Armenien

Resan

Sonda Nr. 1

Kishinev / Moldawien

Royal-Classic

Ankawan Quelle Nr. 5

Ankawan / Armenien

Royal-Tezh Sar

Ankawan Quelle Nr. 39

Ankawan / Armenien

Saka

SAKA

Camlica, bei Hendek (Sakarya) / Türkei

San Clemente

San Clemente

Caslaccio-Sigirino (Tessin) / Schweiz

Sara

Sara

Kresevo / Bosnien

SNO natural mineral water

Well No. 1

Misaktsieli / Georgien

Spirit of Drini

Drini i Bardhe

Radac, Kosovo

St. John`s

Saint Johns (IEBKos-2)

Kosjeric, Serbien

St. Paulsquelle

Valser Still

Valser Mineralquellen

St. Paulsquelle

Vals / Schweiz

Termen

Pearlwater Mineralquellen AG

Termen (Wallis) / Schweiz

TILEA

TILEA

Gromilijak bei Kiseljak / Bosnien

Valais

Quelle Montis

Les Portions d’Aven in Vertroz / Schweiz

Valser St. Petersquelle

Obere Fassung (St. Peter)

Neubohrung (St. Peter)

Boda-Quelle

St. Petersquelle

Vals (Graubünden) / Schweiz

Valser Still

Hüschi Quelle

Vals / Schweiz

VATA

Gorgor Quelle

Im nordwestlichen Iran, in der Nähe der Stadt Ardabil, an der Flanke des Berges Sabalan / Iran

Voda Voda

VV1

B-2

Gornja Toplica,

Kreis Mionica / Serbien

Zurzacher Mineralwasser

Bohrung Zurzach 2

Zurzach / Schweiz

(1)

Mineralvandet anvendes kun som ingrediens til fremstilling af drikkevarer og er derfor ikke et særskilt mærke på markedet.

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Estland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| HAAGE | Puurkaev B’EST | Tartumaa, Tähtvere vald, Haage küla, Veemeistri tee 7 |
| Haanja | Puurkaev Haanja | Võrumaa, Võru linn |
| HÄÄDEMEESTE GOODMENS | Puurkaevu katastri number 8021 | Pärnumaa, Häädemeeste vald, Häädemeeste alevik Asuja 9 Mineraalvee maaüksus |
| VICHY | Veehaare »Vichy« | Harjumaa, Saku |
| VÄRSKA | Puurkaev nr. 5 | Põlvamaa, Värska vald , Väike- Rõsna küla |
| VÄRSKA ORIGINAAL | Puurkaev nr. 7 | Põlvamaa, Värska vald, Värska alevik |
| VÄRSKA NATURAL | Kaev nr. 8 | Põlvamaa, Värska vald, Värska alevik |
| Värska Mineraal | Puurkaev nr. 9 | Võrumaa, Setomaa vald, Väike-Rõsna küla |
| Värska looduslik mineraalvesi nr. 10 | Puurkaev nr. 10 | Võrumaa, Setomaa vald, Väike-Rõsna küla |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

HAAGE

Puurkaev B’EST

Tartumaa, Tähtvere vald, Haage küla, Veemeistri tee 7

Haanja

Puurkaev Haanja

Võrumaa, Võru linn

HÄÄDEMEESTE GOODMENS

Puurkaevu katastri number 8021

Pärnumaa, Häädemeeste vald, Häädemeeste alevik Asuja 9 Mineraalvee maaüksus

VICHY

Veehaare »Vichy«

Harjumaa, Saku

VÄRSKA

Puurkaev nr. 5

Põlvamaa, Värska vald , Väike- Rõsna küla

VÄRSKA ORIGINAAL

Puurkaev nr. 7

Põlvamaa, Värska vald, Värska alevik

VÄRSKA NATURAL

Kaev nr. 8

Põlvamaa, Värska vald, Värska alevik

Värska Mineraal

Puurkaev nr. 9

Võrumaa, Setomaa vald, Väike-Rõsna küla

Värska looduslik mineraalvesi nr. 10

Puurkaev nr. 10

Võrumaa, Setomaa vald, Väike-Rõsna küla

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Irland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Glenpatrick | Glenpatrick Spring | Powerstown, Clonmel,
  Co. Tipperary |
| Ballygowan | Ballygowan | Newcastle west,
  Co. Limerick |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Glenpatrick

Glenpatrick Spring

Powerstown, Clonmel,

Co. Tipperary

Ballygowan

Ballygowan

Newcastle west,

Co. Limerick

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Grækenland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Alfa | Source Alfa | Arnissas, DE Vegoritidas Dimou Edessas N. Pellas |
| Anthemis (formely Ira) | Ira | Kinotita Stavrinidon N. Samou |
| Apollonio | Apollonio | Agia Varvara Rodos N. Dodekanisou |
| Avaton-Simonopetras | Avaton-Simonopetras | Agio Oros PE Chalkidikis |
| Avra | Geotrisi Avra
  Geotrisi Avra 4 | Dimos Aigiou N. Ahaias |
| Corfu | Corfu | Kinotita Chloromation N. Kerkiras |
| diamanti | Source Diamanti | Petroussa DE Prosoutsanis Dimou Prosoutsanis PE Dramas |
| Dios | — | Source Dios |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Alfa

Source Alfa

Arnissas, DE Vegoritidas Dimou Edessas N. Pellas

Anthemis (formely Ira)

Ira

Kinotita Stavrinidon N. Samou

Apollonio

Apollonio

Agia Varvara Rodos N. Dodekanisou

Avaton-Simonopetras

Avaton-Simonopetras

Agio Oros PE Chalkidikis

Avra

Geotrisi Avra

Geotrisi Avra 4

Dimos Aigiou N. Ahaias

Corfu

Corfu

Kinotita Chloromation N. Kerkiras

diamanti

Source Diamanti

Petroussa DE Prosoutsanis Dimou Prosoutsanis PE Dramas

Dios

—

Source Dios

| — | Efedriki Pigi Dios |
| --- | --- |

—

Efedriki Pigi Dios

Xirokambi DD Karitsas Dimou Diou n. Pierias

Doumbia

Doumbia

Kinotita Doumbion N. Chalkidikis

Evdoro

Evdoro

Dimotiko Diamertisma Meliaton Ipatis N. Fthiotidas

Florina

Afoi Efremidi ABEE

BI. PE. Florinas

Ias

Source Ias

Ditiko Diamerisma Kallianon Stimphalias N. Korinthias

Ioli

Ioli source

Kinotita Moshohoriou N. Fthiotidas

Kalliroi

Silli

Kinotita Sillis, N. Dramas

Karies

Karies

Kinotita Leontiou (Veteika) N. Ahaias

Kimi

Source Kimi

Evia, N. Evias

Kionia

Trani Gortsa

Kallianoi DE Stymfaliaw Dimou Sikionion

Klinos

Palavi

Kinotita Klinou

N. Trikalon

Korpi

Geotrisi Korpi (former Papagianni)

Source Korpi

Kinotita Monastirakiou Vonitsas N. Etoloakarnanias

Krini

Krini

Kinotita »Polla Nera«

N. Imathias

Krinos

Krinos

Rododafni Egiou N. Ahaias

Lefka Ori

Dihalorimata

DD Stilou Dimos Apokoronou N. Chanion

Lezina

Lezina

Vourkoti Apikion Androu N. Kykladon

Loutraki

Loutraki

Loutraki, N. Korinthias

Mega Perry

Kastri Mega Peristeri

Metsovo N. Ioanninon

Merkada

L. Thanella

Merkada, N. Fthiotidas

Meteora

Stagon

Kalabaka, N. Trikalon

Nigrita

Therma Nigritas

Therma Nigritas, N. Serron

Niki

Niki

Kinotita Ano Karyotes Samotharkis, N. Evrou

Olympos

Source Olympos

Leprokarya Dimos A. Olympou, N. Pierias

Paiko

Valeratsi II

Valeratsi DE Axioupolis, Dimos Paionias, PE Kilkis

Piges Kostilatas stin Hpeiro

Pigi Mourtzia II Vrizokalamou Kostilatas

Siamantas, Kinotita Theodorianon, N. Artas

Pigi Olympou

Pigi Olympou B’

Source A1

Vouliki Katerinis, N. Pierias

Samarina

Goura Samarinas

Samarina, N. Grevenon

Seli

Assos

Spilia, N. Kozanis

Souli

Geotrisi C1

Koutso DD Rematias Dimou Lourou N. Prevezas

Souroti

Souroti

Souroti Source C
  1

Kinotita Sourotis N. Thessalonikis

Stamna

Stamna (former Hamoprina)

Mallia, N. Irakleiou Kritis

Talanta

Sarmpania

Sarmpania, DE Monamvasias Dimos Monevasias PE Lakonias

Theoni

Goura

Karditsa N. Karditsas

Theriso

YGM7 BOBOLI MOURAKI THERISO

Miloniana K. Varipetrou DE Therisou Dimou Chanion P.E. Chanion

Thetis

Honaiou

Kinotita Vasilikon (Galarinou) N. Xalkidikis

Veniza

Vakontios

Kinotita Villion, N. Attikis

Vikos

Vikos

Kinotita Perivleptou N. Ioanninon

Xino Nero

Source Poiro

Dimos Amynteou N. Florinas

Ydor Paggaio

Akrovouni

Akrovouni Dimou Paggaiou PE Kavalas

Zagori

Karakori Perivleptou

Kinotita Perivleptou N. Ioanninon

Zagori

Galderimi Kranoulas

Koinotita Kranoulas N. Ioanninon

Mitsikeli

Zagorohoria

Mesovouni Negrades N. Ioanninon

Zaros

Amati

Dimos Zarou N. Irakleiou

ZIREIA

ΥΓ1 ZIREIA

Achouri, DE Kyllinis Dimos Stymfalias N. Korinthias

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Grækenland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Tepelene | Kryoneri - Tepeleni | Tepeleni Albania |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Tepelene

Kryoneri - Tepeleni

Tepeleni Albania

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Spanien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Abelleira | Abelleira | Cospeito (Lugo) |
| Agua de Albarcin | Albarcin | Guadix (Granada) |
| Agua de Bejís | Los Cloticos | Bejís (Castellón) |
| Agua de Benassal | Fuente en Segures | Benasal (Castellón) |
| Agua de Bronchales | Bronchales-3 | Bronchales (Teruel) |
| Agua de Bronchales | Bronchales-5 | Bronchales (Teruel) |
| Agua de Chovar | Manantial Chóvar | Chovar (Castellón) |
| Agua de Cuevas | Fuente de Cuevas | Aller (Asturias) |
| Agua de Somiedo | FUENTE DEL OSO | VEIGAS - SOMIEDO (ASTURIAS) |
| Agua de Teror | Fuente Agria de Teror | Teror (Las Palmas) |
| Agua del Rosal | Agua del Rosal | Calera y Chozas (Toledo) |
| Agua Encaja Mejor | Castillo de Gormaz | Gormaz (Soria) |
| Aguadoy | Aguadoy | Calera y Chozas (Toledo) |
| Aguas de la Palma | Barbuzano | Santa Cruz de la Palma (Santa Cruz de Tenerife) |
| Aguas de Manzanera | El Salvador | Manzanera (Teruel) |
| Aguas de Ribagorza | Ribagorza | Graus (Huesca) |
| Aguas do Paraño | Captación Paraño 87.1 | Boborás (Ourense) |
| Aguas El Barcial | El Barcial No 12 | Peleagonzalo (Zamora) |
| Aguasana | A Granxa/La Granja | Belesar-Baiona (Pontevedra) |
| Aigua de Ribes | Fontaga | Ribes de Freser (Girona) |
| Aigua de Salenys | Salenys | Llagostera (Girona) |
| Aigua de Vilajuïga | Aigua de Vilajuïga | Vilajuïga (Girona) |
| Alzola | Alzola | Alzola-Elgoibar (Guipúzcoa) |
| Aqua Nevada | Aqua Nevada | El Tesorillo, Albuñán (Granada) |
| Aquabona Fontoira | Fontoira | Cospeito (Lugo) |
| Aquabona Fuen-Mayor | Fuen-Mayor | Cañizar del Olivar (Teruel) |
| Aquabona Peña Umbría | Peña Umbría | Requena (Valencia) |
| Aquabona Santolín | Santolín | Quintanaurria (Burgos) |
| Aquadeus | Fuente Arquillo | El Robledo (Albacete) |
| Aquadeus | Sierra Nevada | Dúrcal (Granada) |
| Aquadomus | Aquadomus | Saldaña (Palencia) |
| Aquarel | Las Jaras | Herrera del Duque (Badajoz) |
| Aquarel | Aquarel-Avets | Arbúcies (Girona) |
| Aquaservice | Camporrobles | Camporrobles (Valencia) |
| Aquaservice | Aquaservice Cogollos de Guadix | Cogollos de Guadix (Granada) |
| Babilafuente | Antigua Fuente del Caño | Babilafuente (Salamanca) |
| Betelu | Ama-Iturri | Betelu (Navarra) |
| Bezoya | Bezoya | Ortigosa del Monte (Segovia) |
| Bezoya Trescasas | Bezoya Trescasas | Trescasas (Segovia) |
| Binifaldó | Font Des Pedregaret y Binifaldó | Escorca (Baleares) |
| Borines | Manantial La Victoria | Borines-Piloña (Asturias) |
| Cabreiroá | Cabreiroá 3 | Verín (Ourense) |
| Cabreiroá | Cabreiroá | Verín (Ourense) |
| Calabor | Calabor | Pedralba de la Pradería (Zamora) |
| Caldes de Bohi | Font del Bou | Barruera (Lleida) |
| Cantalar | Cantalar | Moratalla (Murcia) |
| Carrizal | Carrizal | San Andrés del Rabanedo (León) |
| Carrizal II | Carrizal II | Cuadros (León) |
| Cautiva | Cautiva | Sarriá (Lugo) |
| Corconte | Balneario de Corconte | Valle de Valdebezana (Burgos) |
| Cortes | Penyagolosa | Cortes de Arenoso (Castellón) |
| El Cañar | El Cañar | Jaraba (Zaragoza) |
| Eliqua | Font d’Elca | Salem (Valencia) |
| Eliqua 2 | Eliqua 2 | Salem (Valencia) |
| Estrella l | Estrella l | Arbúcies (Girona) |
| Estrella M | Estrella M | Almazán (Soria) |
| Estrella V | Estrella V | Arbúcies (Girona) |
| Fondetal | Fondetal | Talarrubias (Badajoz) |
| Font Agudes | Font Agudes | Arbúcies (Girona) |
| Font de Sa Senyora | Font de Sa Senyora | Deià (Baleares) |
| Font del Regàs | Font del Regàs | Arbúcies (Girona) |
| Font del Subirà | El Subirà | Osor (Girona) |
| Font des Teix | Font des Teix | Bunyola (Baleares) |
| Font Major | Font Major | Escorca (Baleares) |
| Font Natura | Font Natura | Loja (Granada) |
| Font Nova del Pla | Font Nova del Pla | Santes Creus-Aiguamúrcia (Tarragona) |
| Font S’Aritja | Font S’Aritja | Bunyola (Baleares) |
| Font Sol | Aguas de Sierra | La Font de la Figuera (Valencia) |
| Font Sorda Son Cocó | Font Sorda-Son Cocó | Alaró (Baleares) |
| Font Vella | Font Vella Sacalm | Sant Hilari Sacalm (Girona) |
| Font Vella | Font Vella Sigüenza | Moratilla de Henares Sigüenza (Guadalajara) |
| Fontarel | El Pilar | Loja (Granada) |
| Fontboix | Font del Boix | Barruera (Lleida) |
| Fontcristall | Fontcristall | Ribes de Freser (Girona) |
| Fontdalt | Fontdalt | Tivissa (Tarragona) |
| Fontdor | Fontdor | Sant Hilari Sacalm (Girona) |
| Fontecabras | Fontecabras | Jaraba (Zaragoza) |
| Fontecelta | Fontecelta | Sarriá (Lugo) |
| Fonteide | Fonteide | La Orotava (Santa Cruz de Tenerife) |
| Fontemilla | Fontemilla | Moratilla de Henares (Sigüenza) (Guadalajara) |
| Fontenova | Fontenova | Verín (Ourense) |
| Fonter | Palatín | Amer (Girona) |
| Fuencisla | Fuencisla | Requena (Valencia) |
| Fuensanta | Fuensanta de Buyeres | Nava (Asturias) |
| Fuente del Val | Fuente del Val 2 | Mondariz (Pontevedra) |
| Fuente Madre | Fuente Madre | Los Navalmorales (Toledo) |
| Fuente Pinar | Guadalvida | Villanueva del Arzobispo (Jaén) |
| Fuente Primavera | Fuente Primavera | Requena (Valencia) |
| Fuentebruma | Fuentebruma | Gáldar (Las Palmas) |
| Fuentedueñas | Fuente de la Higuerica | Mula (Murcia) |
| Fuentelajara | Fuentelajara | Belvis de la Jara (Toledo) |
| FuenteLiviana | FuenteLiviana | Huerta del Marquesado (Cuenca) |
| Fuenteror | Fuenteror | Teror (Las Palmas) |
| Fuentes de Lebanza | Fuentes de Lebanza | Lebanza (Palencia) |
| Fuentevera | Fuentevera | Calera y Chozas (Toledo) |
| Galea | Galea | Meres-Siero (Asturias) |
| Imperial | Imperial | Caldes de Malavella (Girona) |
| Insalus | Insalus | Lizartza (Guipúzcoa) |
| La Ideal I | La Ideal I | Firgas (Las Palmas) |
| La Ideal II | La Ideal II (El Rapador) | Firgas (Las Palmas) |
| La Paz | La Paz | Marmolejo (Jaén) |
| La Serreta | La Serreta | PARTIDA JUNCAREJOS. LA FONT DE LA FIGUERA (VALENCIA) |
| Lahoz | La Hoz | Huerta del Marquesado (Cuenca) |
| Landín | Landín | Ponteareas (Pontevedra) |
| Lanjarón con gas | Fonte Forte | Lanjarón (Granada) |
| Lanjarón Salud | Salud | Lanjarón (Granada) |
| Las Higueras | Las Higueras | Valsequillo (Las Palmas) |
| L’Avellà | Nuestra Señora de Avellà | Catí (Castellón) |
| Les Creus | Les Creus | Maçanet de Cabrenys (Girona) |
| Liviana | Eliqua | Salem (Valencia) |
| Los Riscos | Los Riscos de la Higüela | Alburquerque (Badajoz) |
| Lunares | Lunares | Jaraba (Zaragoza) |
| Magma de Cabreiroá | Cabreiroá 2 | Verín (Ourense) |
| Malavella | Malavella | Caldes de Malavella (Girona) |
| Manantial de Almedijar | Fuente del Cañar | Partida del Cañar. Almedijar (Castellón) |
| Manantial San Millán | San Millán | Torrecilla en Cameros (La Rioja) |
| Mondariz | Mondariz IV | Mondariz-Balneario (Pontevedra) |
| Monssalus | Monssalus | Albuñan (Granada) |
| Montepinos | Montepinos | Almazán (Soria) |
| Natura | Natura | Los Villares (Jaén) |
| Nature Montes de León | Nature Montes de León | La Ribera de Folgoso (León) |
| Neval | Neval | Moratalla (Murcia) |
| Numen Premium Water | Numen | Villarubia de los Ojos (Ciudad Real) |
| Orotana | Orotana | Artana (Castellón) |
| Panticosa | San Agustín | Balneario de Panticosa (Huesca) |
| Peñaclara | Peñaclara | Torrecilla en Cameros (La Rioja) |
| Pineo | Pineo | Estamariu (Lleida) |
| Pirinea | Pirinea | Bisaurri (Huesca) |
| Rocallaura | Agua de Rocallaura | Vallbona de les Monges (Lleida) |
| San Andrés | San Andrés | San Andrés de Rabanedo (León) |
| San Andrés II | San Andrés II | Cuadros (León) |
| San Antón II | San Antón II | Firgas (Las Palmas) |
| San Joaquín | San Joaquín | Valdunciel (Salamanca) |
| San Narciso | San Narciso | Caldes de Malavella (Girona) |
| San Vicente | San Vicente | Lanjarón (Granada) |
| Sant Aniol | Origen | Sant Aniol de Finestres (Girona) |
| Sant Hilari | Sant Hilari | Arbúcies (Girona) |
| Sanxinés | Sanxinés | Bamio-Villagarcía de Arousa (Pontevedra) |
| Sierra Bonela | Casarabonela | Casarabonela (Málaga) |
| Sierra de Cazorla | Sierra Cazorla | Villanueva del Arzobispo (Jaén) |
| Sierra de Mijas | La Ermitica | Mijas (Málaga) |
| Sierra de Segura | Fuente Blanca | Villanueva del Arzobispo (Jaén) |
| Sierra del Águila | La Majuela | Cariñena (Zaragoza) |
| Sierra del Búho | Sierra del Búho | Moratalla (Murcia) |
| Sierra Fría | El Chumacero | Valencia de Alcántara (Cáceres) |
| Sierra Natura | Fuente del Arca | Beteta (Cuenca) |
| Sierras de Jaén | Sierras de Jaén | Los Villares (Jaén) |
| Soceo | Soceo | La Ribera de Folgoso (León) |
| Soceo II | Soceo II | LA RIBERA DE FOLGOSO (León) |
| Solán de Cabras | Solán de Cabras | Beteta (Cuenca) |
| Solares | Fuencaliente de Solares | Solares (Cantabria) |
| Sousas | Sousas II | Verín (Ourense) |
| Teleno | Teleno | Palacios de la Valduerna (León) |
| Ursu9 | URSU9 | El Oso (Ávila) |
| Valtorre | Valtorre | Belvis de la Jara (Toledo) |
| Veri | Veri 5 | El Run-Castejón de Sos (Huesca) |
| Veri | Veri 1 | Bisaurri (Huesca) |
| Vichy Catalán | Vichy Catalán | Caldes de Malavella (Girona) |
| Viladrau | Fontalegre | Viladrau (Girona) |
| Vilas del Turbón | Vilas | Torrelaribera (Huesca) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Abelleira

Abelleira

Cospeito (Lugo)

Agua de Albarcin

Albarcin

Guadix (Granada)

Agua de Bejís

Los Cloticos

Bejís (Castellón)

Agua de Benassal

Fuente en Segures

Benasal (Castellón)

Agua de Bronchales

Bronchales-3

Bronchales (Teruel)

Agua de Bronchales

Bronchales-5

Bronchales (Teruel)

Agua de Chovar

Manantial Chóvar

Chovar (Castellón)

Agua de Cuevas

Fuente de Cuevas

Aller (Asturias)

Agua de Somiedo

FUENTE DEL OSO

VEIGAS - SOMIEDO (ASTURIAS)

Agua de Teror

Fuente Agria de Teror

Teror (Las Palmas)

Agua del Rosal

Agua del Rosal

Calera y Chozas (Toledo)

Agua Encaja Mejor

Castillo de Gormaz

Gormaz (Soria)

Aguadoy

Aguadoy

Calera y Chozas (Toledo)

Aguas de la Palma

Barbuzano

Santa Cruz de la Palma (Santa Cruz de Tenerife)

Aguas de Manzanera

El Salvador

Manzanera (Teruel)

Aguas de Ribagorza

Ribagorza

Graus (Huesca)

Aguas do Paraño

Captación Paraño 87.1

Boborás (Ourense)

Aguas El Barcial

El Barcial No 12

Peleagonzalo (Zamora)

Aguasana

A Granxa/La Granja

Belesar-Baiona (Pontevedra)

Aigua de Ribes

Fontaga

Ribes de Freser (Girona)

Aigua de Salenys

Salenys

Llagostera (Girona)

Aigua de Vilajuïga

Aigua de Vilajuïga

Vilajuïga (Girona)

Alzola

Alzola

Alzola-Elgoibar (Guipúzcoa)

Aqua Nevada

Aqua Nevada

El Tesorillo, Albuñán (Granada)

Aquabona Fontoira

Fontoira

Cospeito (Lugo)

Aquabona Fuen-Mayor

Fuen-Mayor

Cañizar del Olivar (Teruel)

Aquabona Peña Umbría

Peña Umbría

Requena (Valencia)

Aquabona Santolín

Santolín

Quintanaurria (Burgos)

Aquadeus

Fuente Arquillo

El Robledo (Albacete)

Aquadeus

Sierra Nevada

Dúrcal (Granada)

Aquadomus

Aquadomus

Saldaña (Palencia)

Aquarel

Las Jaras

Herrera del Duque (Badajoz)

Aquarel

Aquarel-Avets

Arbúcies (Girona)

Aquaservice

Camporrobles

Camporrobles (Valencia)

Aquaservice

Aquaservice Cogollos de Guadix

Cogollos de Guadix (Granada)

Babilafuente

Antigua Fuente del Caño

Babilafuente (Salamanca)

Betelu

Ama-Iturri

Betelu (Navarra)

Bezoya

Bezoya

Ortigosa del Monte (Segovia)

Bezoya Trescasas

Bezoya Trescasas

Trescasas (Segovia)

Binifaldó

Font Des Pedregaret y Binifaldó

Escorca (Baleares)

Borines

Manantial La Victoria

Borines-Piloña (Asturias)

Cabreiroá

Cabreiroá 3

Verín (Ourense)

Cabreiroá

Cabreiroá

Verín (Ourense)

Calabor

Calabor

Pedralba de la Pradería (Zamora)

Caldes de Bohi

Font del Bou

Barruera (Lleida)

Cantalar

Cantalar

Moratalla (Murcia)

Carrizal

Carrizal

San Andrés del Rabanedo (León)

Carrizal II

Carrizal II

Cuadros (León)

Cautiva

Cautiva

Sarriá (Lugo)

Corconte

Balneario de Corconte

Valle de Valdebezana (Burgos)

Cortes

Penyagolosa

Cortes de Arenoso (Castellón)

El Cañar

El Cañar

Jaraba (Zaragoza)

Eliqua

Font d’Elca

Salem (Valencia)

Eliqua 2

Eliqua 2

Salem (Valencia)

Estrella l

Estrella l

Arbúcies (Girona)

Estrella M

Estrella M

Almazán (Soria)

Estrella V

Estrella V

Arbúcies (Girona)

Fondetal

Fondetal

Talarrubias (Badajoz)

Font Agudes

Font Agudes

Arbúcies (Girona)

Font de Sa Senyora

Font de Sa Senyora

Deià (Baleares)

Font del Regàs

Font del Regàs

Arbúcies (Girona)

Font del Subirà

El Subirà

Osor (Girona)

Font des Teix

Font des Teix

Bunyola (Baleares)

Font Major

Font Major

Escorca (Baleares)

Font Natura

Font Natura

Loja (Granada)

Font Nova del Pla

Font Nova del Pla

Santes Creus-Aiguamúrcia (Tarragona)

Font S’Aritja

Font S’Aritja

Bunyola (Baleares)

Font Sol

Aguas de Sierra

La Font de la Figuera (Valencia)

Font Sorda Son Cocó

Font Sorda-Son Cocó

Alaró (Baleares)

Font Vella

Font Vella Sacalm

Sant Hilari Sacalm (Girona)

Font Vella

Font Vella Sigüenza

Moratilla de Henares Sigüenza (Guadalajara)

Fontarel

El Pilar

Loja (Granada)

Fontboix

Font del Boix

Barruera (Lleida)

Fontcristall

Fontcristall

Ribes de Freser (Girona)

Fontdalt

Fontdalt

Tivissa (Tarragona)

Fontdor

Fontdor

Sant Hilari Sacalm (Girona)

Fontecabras

Fontecabras

Jaraba (Zaragoza)

Fontecelta

Fontecelta

Sarriá (Lugo)

Fonteide

Fonteide

La Orotava (Santa Cruz de Tenerife)

Fontemilla

Fontemilla

Moratilla de Henares (Sigüenza) (Guadalajara)

Fontenova

Fontenova

Verín (Ourense)

Fonter

Palatín

Amer (Girona)

Fuencisla

Fuencisla

Requena (Valencia)

Fuensanta

Fuensanta de Buyeres

Nava (Asturias)

Fuente del Val

Fuente del Val 2

Mondariz (Pontevedra)

Fuente Madre

Fuente Madre

Los Navalmorales (Toledo)

Fuente Pinar

Guadalvida

Villanueva del Arzobispo (Jaén)

Fuente Primavera

Fuente Primavera

Requena (Valencia)

Fuentebruma

Fuentebruma

Gáldar (Las Palmas)

Fuentedueñas

Fuente de la Higuerica

Mula (Murcia)

Fuentelajara

Fuentelajara

Belvis de la Jara (Toledo)

FuenteLiviana

FuenteLiviana

Huerta del Marquesado (Cuenca)

Fuenteror

Fuenteror

Teror (Las Palmas)

Fuentes de Lebanza

Fuentes de Lebanza

Lebanza (Palencia)

Fuentevera

Fuentevera

Calera y Chozas (Toledo)

Galea

Galea

Meres-Siero (Asturias)

Imperial

Imperial

Caldes de Malavella (Girona)

Insalus

Insalus

Lizartza (Guipúzcoa)

La Ideal I

La Ideal I

Firgas (Las Palmas)

La Ideal II

La Ideal II (El Rapador)

Firgas (Las Palmas)

La Paz

La Paz

Marmolejo (Jaén)

La Serreta

La Serreta

PARTIDA JUNCAREJOS. LA FONT DE LA FIGUERA (VALENCIA)

Lahoz

La Hoz

Huerta del Marquesado (Cuenca)

Landín

Landín

Ponteareas (Pontevedra)

Lanjarón con gas

Fonte Forte

Lanjarón (Granada)

Lanjarón Salud

Salud

Lanjarón (Granada)

Las Higueras

Las Higueras

Valsequillo (Las Palmas)

L’Avellà

Nuestra Señora de Avellà

Catí (Castellón)

Les Creus

Les Creus

Maçanet de Cabrenys (Girona)

Liviana

Eliqua

Salem (Valencia)

Los Riscos

Los Riscos de la Higüela

Alburquerque (Badajoz)

Lunares

Lunares

Jaraba (Zaragoza)

Magma de Cabreiroá

Cabreiroá 2

Verín (Ourense)

Malavella

Malavella

Caldes de Malavella (Girona)

Manantial de Almedijar

Fuente del Cañar

Partida del Cañar. Almedijar (Castellón)

Manantial San Millán

San Millán

Torrecilla en Cameros (La Rioja)

Mondariz

Mondariz IV

Mondariz-Balneario (Pontevedra)

Monssalus

Monssalus

Albuñan (Granada)

Montepinos

Montepinos

Almazán (Soria)

Natura

Natura

Los Villares (Jaén)

Nature Montes de León

Nature Montes de León

La Ribera de Folgoso (León)

Neval

Neval

Moratalla (Murcia)

Numen Premium Water

Numen

Villarubia de los Ojos (Ciudad Real)

Orotana

Orotana

Artana (Castellón)

Panticosa

San Agustín

Balneario de Panticosa (Huesca)

Peñaclara

Peñaclara

Torrecilla en Cameros (La Rioja)

Pineo

Pineo

Estamariu (Lleida)

Pirinea

Pirinea

Bisaurri (Huesca)

Rocallaura

Agua de Rocallaura

Vallbona de les Monges (Lleida)

San Andrés

San Andrés

San Andrés de Rabanedo (León)

San Andrés II

San Andrés II

Cuadros (León)

San Antón II

San Antón II

Firgas (Las Palmas)

San Joaquín

San Joaquín

Valdunciel (Salamanca)

San Narciso

San Narciso

Caldes de Malavella (Girona)

San Vicente

San Vicente

Lanjarón (Granada)

Sant Aniol

Origen

Sant Aniol de Finestres (Girona)

Sant Hilari

Sant Hilari

Arbúcies (Girona)

Sanxinés

Sanxinés

Bamio-Villagarcía de Arousa (Pontevedra)

Sierra Bonela

Casarabonela

Casarabonela (Málaga)

Sierra de Cazorla

Sierra Cazorla

Villanueva del Arzobispo (Jaén)

Sierra de Mijas

La Ermitica

Mijas (Málaga)

Sierra de Segura

Fuente Blanca

Villanueva del Arzobispo (Jaén)

Sierra del Águila

La Majuela

Cariñena (Zaragoza)

Sierra del Búho

Sierra del Búho

Moratalla (Murcia)

Sierra Fría

El Chumacero

Valencia de Alcántara (Cáceres)

Sierra Natura

Fuente del Arca

Beteta (Cuenca)

Sierras de Jaén

Sierras de Jaén

Los Villares (Jaén)

Soceo

Soceo

La Ribera de Folgoso (León)

Soceo II

Soceo II

LA RIBERA DE FOLGOSO (León)

Solán de Cabras

Solán de Cabras

Beteta (Cuenca)

Solares

Fuencaliente de Solares

Solares (Cantabria)

Sousas

Sousas II

Verín (Ourense)

Teleno

Teleno

Palacios de la Valduerna (León)

Ursu9

URSU9

El Oso (Ávila)

Valtorre

Valtorre

Belvis de la Jara (Toledo)

Veri

Veri 5

El Run-Castejón de Sos (Huesca)

Veri

Veri 1

Bisaurri (Huesca)

Vichy Catalán

Vichy Catalán

Caldes de Malavella (Girona)

Viladrau

Fontalegre

Viladrau (Girona)

Vilas del Turbón

Vilas

Torrelaribera (Huesca)

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Spanien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Decantae | Decantae | Wales. Trofarth Farm, Abergele (Reino Unido) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Decantae

Decantae

Wales. Trofarth Farm, Abergele (Reino Unido)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Frankrig

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Abatilles | Saint-Anne | Arcachon (Gironde) |
| Abatilles gazéifiée | Sainte-Anne | Arcachon (Gironde) |
| Aix-les-Bains | Raphy-Saint-Simon | Grésy-sur-Aix (Savoie) |
| Alizée | Alizée | Chambon-la-Forêt (Loiret) |
| Alizée gazéifiée | Alizée | Chambon-la-Forêt (Loiret) |
| Alvina | Source d’Hébé | Alvignac-les-Eaux (Lot) |
| Amanda | Amanda 2 | Saint-Amand-les-Eaux (Nord) |
| Badoit | Badoit | Saint-Galmier (Loire) |
| Biovive | Biovive | Dax (Landes) |
| Bonneval, eau minérale naturelle | Edelweiss | Séez (Savoie) |
| Brocéliande | Veneur | Paimpont (Ille-et-Vilaine) |
| Celtic (nature) | La Liese | Niederbronn-les-Bains (Bas-Rhin) |
| Celtic (légère) | La Liese | Niederbronn-les-Bains (Bas-Rhin) |
| Celtic (forte) | La Liese | Niederbronn-les-Bains (Bas-Rhin) |
| Chambon | Montfras | Chambon-la-Forêt (Loiret) |
| Chambon gazéifiée | Montfras | Chambon-la-Forêt (Loiret) |
| Châteauneuf-les-Bains | Castel Rocher | Châteauneuf-les-Bains
  (Puy-de-Dôme) |
| Châteldon | Sergentale | Châteldon (Puy-de-Dôme) |
| Cilaos | Véronique | Cilaos (Réunion) |
| Contrex | Source Contrex | Contrexéville (Vosges) |
| Didier | Fontaine Didier | Fort-de-France (Martinique) |
| Didier 113 | Fontaine Didier | Fort-de-France (Martinique) |
| Eau de la reine | Source 2 | Fontrieu (Tarn) |
| Eau minérale naturelle – Source Saint-François | Saint-François | Thonon les Bains
  (Haute-Savoie) |
| Eau minérale naturelle - source Sarah (Cristaline) | Sarah | Guenrouet
  (Loire-Altantique) |
| Lutécia | Source des Hêtres | Saint-Lambert des Bois (Yvelines) |
| Eau minérale naturelle Chevreuse avec adjonction de gaz carbonique | Source des Hêtres | Saint-Lambert des Bois (Yvelines) |
| Eau minérale naturelle de la source Léa | Léa | Mérignies (Nord) |
| Eau minérale naturelle de la source Léa avec adjonction de gaz carbonique | Léa | Mérignies (Nord) |
| Eau minérale naturelle de la source Saint-Léger | Saint-Léger | Pérenchies (Nord) |
| Eau Minérale Naturelle Metzeral | Metzeral | Metzeral (Haut-Rhin) |
| Eau minérale naturelle Oiselle | Oiselle 2 | Saint-Amand-les-Eaux (Nord) |
| Arcens, eau minérale naturelle avec adjonction de gaz carbonique | Source Ida | Arcens (Ardèche) |
| Eau minérale naturelle Source Montclar | Montclar | Montclar
  (Alpes de Haute-Provence) |
| Eau minérale naturelle source Paola | Source Paola | Cairanne (Vaucluse) |
| Eaux d’Orezza | Sorgente Sottana | Rappagio Orezza
  (Haute-Corse) |
| Eaux d’Orezza (gazeuse) | Sorgente Sottana | Rappagio Orezza
  (Haute-Corse) |
| Eaux de Zilia | Forage Z2 | Zilia (Haute-Corse) |
| Eaux de Zilia (gazéifiée) | Forage Z2 | Zilia (Haute-Corse) |
| Evian | Cachat | Evian (Haute-Savoie) |
| Faustine | Faustine | Saint-Alban-les-Eaux (Loire) |
| Hépar | Source Hépar | Vittel (Vosges) |
| Hydroxydase | Marie-Christine-Nord | Le Breuil-sur-Couze
  (Puy-de-Dôme) |
| L’Incomparable | La Ferrugineuse Incomparable | Asperjoc (Ardèche) |
| La Cairolle | La Cairolle | Les Aires (Hérault) |
| La Française | La Française | Propiac (Drôme) |
| La Grande Source du Volcan | La Grande Source du Volcan | Aizac (Ardèche) |
| La Salvetat | Rieumajou | La Salvetat-sur-Agout (Hérault) |
| La Vernière | La Vernière | Les Aires (Hérault) |
| Le Vernet | Vernet Ouest | Prades (Ardèche) |
| Montcalm | Montcalm | Auzat (Ariège) |
| Mont-Roucous | Mont-Roucous | Lacaune (Tarn) |
| Nessel | Nessel | Soultzmatt (Haut-Rhin) |
| Ogeu – source du Roy | Roy | Ogeu-les-Bains
  (Pyrénées-Atlantiques) |
| Ogeu – source gazeuse n°1 | Gazeuse n°1 | Ogeu-les-Bain
  (Pyrénées-Atlantiques) |
| Orée du Bois | Orée du Bois | Saint-Amand-les-Eaux (Nord) |
| Ô9 - Eau neuve | Source Pédourès | Mérens-les-Vals (Ariège) |
| Parot | Parot | Saint-Romain-le-Puy (Loire) |
| Perle | Perle | Vals-Les-Bains (Ardèche) |
| Perrier | Perrier | Vergèze (Gard) |
| Perrier Fines Bulles | Perrier | Vergèze (Gard) |
| Plancoët | Sassoy | Plancoët (Côtes-d’Armor) |
| Plancoët fines bulles | Sassoy | Plancoët (Côtes-d’Armor) |
| Plancoët Intense | Sassoy | Plancoët (Côtes-d’Armor) |
| Prince Noir | Prince Noir | Saint-Antonin-Noble-Val (Tarn-et-Garonne) |
| Puits-Saint-Georges | Puits-Saint-Georges | Saint-Romain-le-Puy (Loire) |
| Quézac | Diva | Quézac (Lozère) |
| Reine des Basaltes | La Reine des Basaltes | Asperjoc (Ardèche) |
| Rozana | Des Romains | Beauregard Vendon
  (Puy-de-Dôme) |
| Saint-Amand | Clos de l’Abbaye | Saint-Amand-les-Eaux (Nord) |
| Saint-Antonin | Source de l’Ange | Saint-Antonin-Noble-Val (Tarn-et-Garonne) |
| Saint-Diéry | Renlaigue | Saint-Diéry
  (Puy-de-Dôme) |
| Sainte-Marguerite | La Chapelle | Saint-Maurice-ès-Allier (Puy-de-Dôme) |
| Saint-Géron | Gallo-romaine | Saint-Géron (Haute-Loire) |
| Saint-Martin d’Abbat | Native | Saint-Martin d’Abbat (Loiret) |
| Saint-Martin d’Abbat (gazéifiée) | Native | Saint-Martin d’Abbat (Loiret) |
| Saint-Michel de Mourcairol | Saint-Michel de Mourcairol | Les Aires (Hérault) |
| Saint-Yorre - Bassin de Vichy | Royale | Saint-Yorre (Allier) |
| Source Arielle | Source Arielle | Jandun (Ardennes) |
| Source des Pins | Source des Pins | Arcachon (Gironde) |
| Source Sainte-Baume | Sainte-Baume | Signes (Var) |
| Source Sainte-Baume (gazéifiée) | Sainte-Baume | Signes (Var) |
| Thonon | La Versoie | Thonon-les-Bains
  (Haute-Savoie) |
| Treignac | Maurange 2 | Treignac (Corrèze) |
| Vals | Favorite | Vals-Les-Bains (Ardèche) |
| Vauban | Vauban 97 | Saint-Amand-les-Eaux (Nord) |
| Velleminfroy | Source Tom | Velleminfroy
  (Haute-Saône) |
| Velleminfroy finement pétillante | Source Tom | Velleminfroy (Haute-Saône) |
| Ventadour | Ventadour | Meyras (Ardèche) |
| Verseau | Source Céleste | Sore (Landes) |
| Vichy-Célestins | Célestins | Saint-Yorre (Allier) |
| Vittel | Bonne Source | Vittel (Vosges) |
| Vittel | Grande Source | Vittel (Vosges) |
| Volvic | Clairvic | Volvic (Puy-de-Dôme) |
| Wattwiller (nature) | Artésia | Wattwiller (Haut-Rhin) |
| Wattwiller (légère) | Artésia | Wattwiller (Haut-Rhin) |
| Wattwiller (pétillante) | Artésia | Wattwiller (Haut-Rhin) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Abatilles

Saint-Anne

Arcachon (Gironde)

Abatilles gazéifiée

Sainte-Anne

Arcachon (Gironde)

Aix-les-Bains

Raphy-Saint-Simon

Grésy-sur-Aix (Savoie)

Alizée

Alizée

Chambon-la-Forêt (Loiret)

Alizée gazéifiée

Alizée

Chambon-la-Forêt (Loiret)

Alvina

Source d’Hébé

Alvignac-les-Eaux (Lot)

Amanda

Amanda 2

Saint-Amand-les-Eaux (Nord)

Badoit

Badoit

Saint-Galmier (Loire)

Biovive

Biovive

Dax (Landes)

Bonneval, eau minérale naturelle

Edelweiss

Séez (Savoie)

Brocéliande

Veneur

Paimpont (Ille-et-Vilaine)

Celtic (nature)

La Liese

Niederbronn-les-Bains (Bas-Rhin)

Celtic (légère)

La Liese

Niederbronn-les-Bains (Bas-Rhin)

Celtic (forte)

La Liese

Niederbronn-les-Bains (Bas-Rhin)

Chambon

Montfras

Chambon-la-Forêt (Loiret)

Chambon gazéifiée

Montfras

Chambon-la-Forêt (Loiret)

Châteauneuf-les-Bains

Castel Rocher

Châteauneuf-les-Bains

(Puy-de-Dôme)

Châteldon

Sergentale

Châteldon (Puy-de-Dôme)

Cilaos

Véronique

Cilaos (Réunion)

Contrex

Source Contrex

Contrexéville (Vosges)

Didier

Fontaine Didier

Fort-de-France (Martinique)

Didier 113

Fontaine Didier

Fort-de-France (Martinique)

Eau de la reine

Source 2

Fontrieu (Tarn)

Eau minérale naturelle – Source Saint-François

Saint-François

Thonon les Bains

(Haute-Savoie)

Eau minérale naturelle - source Sarah (Cristaline)

Sarah

Guenrouet

(Loire-Altantique)

Lutécia

Source des Hêtres

Saint-Lambert des Bois (Yvelines)

Eau minérale naturelle Chevreuse avec adjonction de gaz carbonique

Source des Hêtres

Saint-Lambert des Bois (Yvelines)

Eau minérale naturelle de la source Léa

Léa

Mérignies (Nord)

Eau minérale naturelle de la source Léa avec adjonction de gaz carbonique

Léa

Mérignies (Nord)

Eau minérale naturelle de la source Saint-Léger

Saint-Léger

Pérenchies (Nord)

Eau Minérale Naturelle Metzeral

Metzeral

Metzeral (Haut-Rhin)

Eau minérale naturelle Oiselle

Oiselle 2

Saint-Amand-les-Eaux (Nord)

Arcens, eau minérale naturelle avec adjonction de gaz carbonique

Source Ida

Arcens (Ardèche)

Eau minérale naturelle Source Montclar

Montclar

Montclar

(Alpes de Haute-Provence)

Eau minérale naturelle source Paola

Source Paola

Cairanne (Vaucluse)

Eaux d’Orezza

Sorgente Sottana

Rappagio Orezza

(Haute-Corse)

Eaux d’Orezza (gazeuse)

Sorgente Sottana

Rappagio Orezza

(Haute-Corse)

Eaux de Zilia

Forage Z2

Zilia (Haute-Corse)

Eaux de Zilia (gazéifiée)

Forage Z2

Zilia (Haute-Corse)

Evian

Cachat

Evian (Haute-Savoie)

Faustine

Faustine

Saint-Alban-les-Eaux (Loire)

Hépar

Source Hépar

Vittel (Vosges)

Hydroxydase

Marie-Christine-Nord

Le Breuil-sur-Couze

(Puy-de-Dôme)

L’Incomparable

La Ferrugineuse Incomparable

Asperjoc (Ardèche)

La Cairolle

La Cairolle

Les Aires (Hérault)

La Française

La Française

Propiac (Drôme)

La Grande Source du Volcan

La Grande Source du Volcan

Aizac (Ardèche)

La Salvetat

Rieumajou

La Salvetat-sur-Agout (Hérault)

La Vernière

La Vernière

Les Aires (Hérault)

Le Vernet

Vernet Ouest

Prades (Ardèche)

Montcalm

Montcalm

Auzat (Ariège)

Mont-Roucous

Mont-Roucous

Lacaune (Tarn)

Nessel

Nessel

Soultzmatt (Haut-Rhin)

Ogeu – source du Roy

Roy

Ogeu-les-Bains

(Pyrénées-Atlantiques)

Ogeu – source gazeuse n°1

Gazeuse n°1

Ogeu-les-Bain

(Pyrénées-Atlantiques)

Orée du Bois

Orée du Bois

Saint-Amand-les-Eaux (Nord)

Ô9 - Eau neuve

Source Pédourès

Mérens-les-Vals (Ariège)

Parot

Parot

Saint-Romain-le-Puy (Loire)

Perle

Perle

Vals-Les-Bains (Ardèche)

Perrier

Perrier

Vergèze (Gard)

Perrier Fines Bulles

Perrier

Vergèze (Gard)

Plancoët

Sassoy

Plancoët (Côtes-d’Armor)

Plancoët fines bulles

Sassoy

Plancoët (Côtes-d’Armor)

Plancoët Intense

Sassoy

Plancoët (Côtes-d’Armor)

Prince Noir

Prince Noir

Saint-Antonin-Noble-Val (Tarn-et-Garonne)

Puits-Saint-Georges

Puits-Saint-Georges

Saint-Romain-le-Puy (Loire)

Quézac

Diva

Quézac (Lozère)

Reine des Basaltes

La Reine des Basaltes

Asperjoc (Ardèche)

Rozana

Des Romains

Beauregard Vendon

(Puy-de-Dôme)

Saint-Amand

Clos de l’Abbaye

Saint-Amand-les-Eaux (Nord)

Saint-Antonin

Source de l’Ange

Saint-Antonin-Noble-Val (Tarn-et-Garonne)

Saint-Diéry

Renlaigue

Saint-Diéry

(Puy-de-Dôme)

Sainte-Marguerite

La Chapelle

Saint-Maurice-ès-Allier (Puy-de-Dôme)

Saint-Géron

Gallo-romaine

Saint-Géron (Haute-Loire)

Saint-Martin d’Abbat

Native

Saint-Martin d’Abbat (Loiret)

Saint-Martin d’Abbat (gazéifiée)

Native

Saint-Martin d’Abbat (Loiret)

Saint-Michel de Mourcairol

Saint-Michel de Mourcairol

Les Aires (Hérault)

Saint-Yorre - Bassin de Vichy

Royale

Saint-Yorre (Allier)

Source Arielle

Source Arielle

Jandun (Ardennes)

Source des Pins

Source des Pins

Arcachon (Gironde)

Source Sainte-Baume

Sainte-Baume

Signes (Var)

Source Sainte-Baume (gazéifiée)

Sainte-Baume

Signes (Var)

Thonon

La Versoie

Thonon-les-Bains

(Haute-Savoie)

Treignac

Maurange 2

Treignac (Corrèze)

Vals

Favorite

Vals-Les-Bains (Ardèche)

Vauban

Vauban 97

Saint-Amand-les-Eaux (Nord)

Velleminfroy

Source Tom

Velleminfroy

(Haute-Saône)

Velleminfroy finement pétillante

Source Tom

Velleminfroy (Haute-Saône)

Ventadour

Ventadour

Meyras (Ardèche)

Verseau

Source Céleste

Sore (Landes)

Vichy-Célestins

Célestins

Saint-Yorre (Allier)

Vittel

Bonne Source

Vittel (Vosges)

Vittel

Grande Source

Vittel (Vosges)

Volvic

Clairvic

Volvic (Puy-de-Dôme)

Wattwiller (nature)

Artésia

Wattwiller (Haut-Rhin)

Wattwiller (légère)

Artésia

Wattwiller (Haut-Rhin)

Wattwiller (pétillante)

Artésia

Wattwiller (Haut-Rhin)

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Frankrig

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Eden Dorénaz | Goa | Dorénaz- Valais (Suisse) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Eden Dorénaz

Goa

Dorénaz- Valais (Suisse)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Kroatien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| DIVONA | Kos-2 | Kosore, Hrvatska |
| JAMNICA | Janino vrelo | Pisarovina, Hrvatska |
| JANA | Sveta Jana | Gorica Svetojanska, Hrvatska |
| KALA | Kala | Apatovec, Hrvatska |
| KALNIČKA | Kalnička | Apatovec, Hrvatska |
| LIPIČKI STUDENAC GROFOVA VRELA | Grofova vrela | Lipik, Hrvatska |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

DIVONA

Kos-2

Kosore, Hrvatska

JAMNICA

Janino vrelo

Pisarovina, Hrvatska

JANA

Sveta Jana

Gorica Svetojanska, Hrvatska

KALA

Kala

Apatovec, Hrvatska

KALNIČKA

Kalnička

Apatovec, Hrvatska

LIPIČKI STUDENAC GROFOVA VRELA

Grofova vrela

Lipik, Hrvatska

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Kroatien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Mivela-Mg | Mivela-1 | Veluće, Republika Srbija |
| Prolom voda | Prolom Banja | Kuršumlija, Republika Srbija |
| Sarajevski kiseljak | Vrelo Park (B4) | Kiseljak, Republika Bosna i Hercegovina |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Mivela-Mg

Mivela-1

Veluće, Republika Srbija

Prolom voda

Prolom Banja

Kuršumlija, Republika Srbija

Sarajevski kiseljak

Vrelo Park (B4)

Kiseljak, Republika Bosna i Hercegovina

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Italien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| ACETOSELLA | ACETOSELLA | CASTELLAMARE DI STABIA (Napoli) |
| ACQUA BELLA VITA | MAX P1 | PESCAGLIA (Lucca) |
| ACQUA DEL TERMINIO | BAIARDO | MONTEMARANO (Avellino) |
| ACQUA DEL VULCANO | FONTE SAN SILVESTRO | ROCCAMONFINA (Caserta) |
| ACQUA DELL’IMPERATORE | FONTI SAN CANDIDO | SAN CANDIDO (Bolzano) |
| ACQUA DELLA MADONNA | ACQUA DELLA MADONNA | CASTELLAMMARE DI STABIA (Napoli) |
| ACQUA DI FONTE | ACQUA DI FONTE | FONTE (Treviso) |
| ACQUA MADONNA DELLE GRAZIE-SORGENTE ACQUARUOLO | ACQUARUOLO | CASTEL SAN VINCENZO (Isernia) |
| ACQUA PANNA | PANNA | SCARPERIA (Firenze) |
| ACQUA ROSSA | ACQUAROSSA | BELPASSO (Catania) |
| ACQUA SACRA | ACQUA SACRA | ROMA |
| ACQUA SAN CARLO FONTE TIBERIA (ex CRISTALLO) | TIBERIA | MASSA (Massa-Carrara) |
| ALBA | ALBA | VALLI DEL PASUBIO (Vicenza) |
| ALBAVIVA | ALBAVIVA | VALLI DEL PASUBIO (Vicenza) |
| ALEXANDER | ALEXANDER | BOLOGNA |
| ALPIA | ALPIA | MALESCO (Verbania) |
| ALTAVALLE | ALTAVALLE | ROVEGNO (Genova) |
| ALTEA | ALTEA | SCHEGGIA E PASCELUPO (Perugia) |
| ALTURA | LIMPAS | TEMPIO PAUSANIA (Sassari) |
| AMATA | CASTELLO | ADELFIA (Bari) |
| AMERINO SORGENTI DI SAN FRANCESCO | SORGENTI DI SAN FRANCESCO | ACQUASPARTA (Terni) |
| AMOROSA | AMOROSA | MASSA (Massa Carrara) |
| ANGELICA | ANGELICA | NOCERA UMBRA (Perugia) |
| ANTICA FONTE | ANTICA FONTE | DARFO (Brescia) |
| ANTICA FONTE DELLA SALUTE | ANTICA FONTE DELLA SALUTE | SCORZE’ (Venezia) |
| ANTICHE SORGENTI UMBRE – FABIA | FABIA | ACQUASPARTA (Terni) |
| APPENNINA (ex Armonia) | APPENNINA | BEDONIA (Parma) |
| APPIA | APPIA | ROMA |
| AQUAVIS | AQUAVIS | BORGOFRANCO D’IVREA (Torino) |
| ARCOBALENO | SORGENTE ARCOBALENO | ORMEA (Cuneo) |
| AUREA | AUREA | BONORVA (Sassari) |
| AZZURRA SORGENTE CAMONDA | CAMONDA | TORREBELVICINO (Vicenza) |
| BALDA | BALDA | BAGOLINO (Brescia) |
| BEBER – SORGENTE DOPPIO | SORGENTE DOPPIO | POSINA (Vicenza) |
| BENEDICTA | BENEDICTA | SCORZE’ (Venezia) |
| BERNINA | AUROSINA | VILLA DI CHIAVENNA (SO) |
| BOARIO | BOARIO | DARFO (Brescia) |
| BRACCA ANTICA FONTE | BRACCA | BRACCA (Bergamo) |
| CASTELLINA | CASTELLINA | CASTELPIZZUTO (Isernia) |
| CASTELLO | CASTELLO | VALLIO TERME (Brescia) |
| CAVAGRANDE | CAVAGRANDE | S. ALFIO (Catania) |
| CEDEA | CEDEA | CANAZEI (Trento) |
| CERELIA | CERELIA | CERELIO DI VERGATO (Bologna) |
| CERTALTO | CERTALTO | MACERATA FELTRIA (Pesaro Urbino) |
| CHIARELLA | CHIARELLA | PLESIO (Como) |
| CIME BIANCHE | CIME BIANCHE | VINADIO (Cuneo) |
| CLASSICA | CLASSICA | CHIUSI DELLA VERNA (Arezzo) |
| CLAUDIA | CLAUDIA | ANGUILLARA SABAZIA (Roma) |
| COLLE CESARANO | COLLE CESARANO | TIVOLI (RM) |
| CONTESSA | SAN DONATO 2 | GUBBIO (Perugia) |
| CORALBA | CORALBA | SAN DAMIANO MACRA (Cuneo) |
| CORIOLO | CORIOLO | PAESANA (Cuneo) |
| COTTORELLA | COTTORELLA | RIETI |
| COURMAYEUR FONTE YOULA | FONTE YOULA | COURMAYEUR (Aosta) |
| CUTOLO RIONERO-FONTE ATELLA | CUTOLO RIONERO-FONTE ATELLA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| DAGGIO | DAGGIO | PRIMALUNA (Lecco) |
| DIAMANTE | DIAMANTE | CONDRONGIANOS (Sassari) |
| DOLOMIA | VALCIMOLIANA | CIMOLAIS (Pordenone) |
| DOLOMITI | DOLOMITI | VALLI DEL PASUBIO (Vicenza) |
| DON CARLO | DON CARLO | CONTURSI TERME (Salerno) |
| DUCALE | SENATO | TARSOGNO DI TORNOLO (Parma) |
| ECO | FONTE DEL MONTE | RIARDO (Caserta) |
| EGA | SORGENTE SCOTONI | LA VILLA (BZ) |
| EGERIA | EGERIA | ROMA |
| EVA | FONTANONE | PAESANA (Cuneo) |
| EVA ROCCE AZZURRE | ROCCE AZZURRE | PAESANA (Cuneo) |
| FABRIZIA | PASSO ABATE – SERRICELLA | FABRIZIA (Vibo Valentia) |
| FAUSTA | FAUSTA | DARFO (Brescia) |
| FEDERICA DELLA FONTE S.GIACOMO | FEDERICA DELLA FONTE S.GIACOMO | VILLASOR (Cagliari) |
| FELICIA | FELICIA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| FERRARELLE | FERRARELLE | RIARDO (Caserta) |
| FILETTE | FILETTE | GUARCINO (Frosinone) |
| FIUGGI | FIUGGI | FIUGGI (Frosinone) |
| FIUGGINO ex (Santa Croce) | FIUGGINO | SULMONA (AQ) |
| FLAMINIA | FLAMINIA | NOCERA UMBRA (Perugia) |
| FLAVIA | FLAVIA | ZOGNO (Bergamo) |
| FONTALBA | FONTALBA | MONTALBANO ELICONA (Messina) |
| FONTE ABRAU | FONTE ABRAU | CHIUSA PESIO (Cuneo) |
| FONTE ALLEGRA | ALLEGRA | SALO’ (Brescia) |
| FONTE ANNIA | FONTE ANNIA | POCENIA (Udine) |
| FONTE ARGENTIERA | FONTE ARGENTIERA | SASSELLO (Savona) |
| FONTE AURA | FONTE AURA | ACQUASPARTA (Terni) |
| FONTE AZZURRINA | BETULLA | CAREGGINE (Lucca) |
| FONTE CAUDANA | FONTE CAUDANA | DONATO (Biella) |
| FONTE CORTE PARADISO | CORTE PARADISO | POCENIA (Udine) |
| FONTE DE’ MEDICI | VESCINA | MONTE SAN SAVINO (Arezzo) |
| FONTE DEI MARCHESI
  (ex VARANINA) | FONTE DEI MARCHESI
  (ex VARANINA) | MEDESANO (Parma) |
| FONTE DEI PINI | FONTE DEI PINI | ROCCAFORTE MONDOVI’ (Cuneo) |
| FONTE DEL DIN | FONTE DEL DIN | CALIZZANO (Savona) |
| FONTE DEL LUPO | FONTE DEL LUPO | ALTARE (Savona) |
| FONTE DEL POLLINO | FONTE DEL POLLINO | VIGGIANELLO (Potenza) |
| FONTE DEL PRINCIPE | FONTE DEL PRINCIPE | MONGIANA (Vibo Valentia) |
| FONTE DELLA MADONNINA DELLA CALABRIA | FONTE DELLA MADONNINA | GIRIFALCO (Catanzaro) |
| FONTE DELLE ALPI | SECCAREZZE | BAGNOLO PIEMONTE (Torino) |
| FONTE DEL ROC | FONTE DEL ROC | BALME (Torino) |
| FONTE DI PALME | FONTE DI PALME | FERMO (Ascoli Piceno) |
| FONTE ELISA | FONTE ELISA | GENGA (Ancona) |
| FONTE GAIA | GAIA | GENGA (Ancona) |
| FONTE GAUDIANELLO MONTICCHIO | GAUDIANELLO | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| FONTE GABINIA | FONTE GABINIA | GAVIGNANO (Roma) |
| FONTE GAVERINA | GAVERINA 3 | GAVERINA TERME (Bergamo) |
| FONTE GIUSY | FONTE SAN PIETRO | SAN LORENZO BELLIZZI (Cosenza) |
| FONTE GRAL | FONTANA FREDDA | GRAGLIA (Biella) |
| FONTE GUIZZA | FONTE GUIZZA | SCORZE’ (Venezia) |
| FONTE ILARIA | FONTE ILARIA | LUCCA |
| FONTE ITALA | FONTE ITALA | ATELLA (Potenza) |
| FONTE LAURA | FONTELAURA | PLESIO (Como) |
| FONTE LEO | FONTE LEO | CARLOPOLI (Catanzaro) |
| FONTE LIETA | FONTE LIETA | BUSANA (Reggio Emilia) |
| FONTE LINDA | FONTE LINDA | SALO’ (Brescia) |
| FONTE MADDALENA | FONTE MADDALENA | ARDEA (Roma) |
| FONTE MEO | FONTE MEO | GAVIGNANO (Roma) |
| FONTE NAPOLEONE | FONTE NAPOLEONE | MARCIANA (Livorno) |
| FONTE NUOVA SAN CARLO SPINONE | FONTE NUOVA | SPINONE AL LAGO (Bergamo) |
| FONTE OFELIA | FONTE OFELIA | CONTURSI TERME (Salerno) |
| FONTE POCENIA | FONTE POCENIA | POCENIA (Udine) |
| FONTE PRIMAVERA | FONTE PRIMAVERA | POPOLI (Pescara) |
| FONTE REGINA STARO | SORGENTE FONTE REGINA STARO | VALLI DEL PASUBIO (PD) |
| FONTE SAVERIA | FONTE SAVERIA | SAN VINCENZO ROVETO (AQ) |
| FONTE TULLIA | FONTE TULLIA | SELLANO (Perugia) |
| FONTE VENTASSO | FONTE VENTASSO | BUSANA (Reggio Emilia) |
| FONTE ZAFFIRO | FONTE ZAFFIRO | VIGGIANELLO (Potenza) |
| FONTENOCE | NOCE | PARENTI (Cosenza) |
| FONTESANA | FONTESANA | RIMINI |
| FONTEVIVA | FONTEVIVA | MASSA (Massa Carrara) |
| FONTI BAUDA DI CALIZZANO | BAUDA | CALIZZANO (Savona) |
| FONTI DI CRODO-SORG. CESA | CESA | CRODO (Verbania) |
| FONTI DI CRODO-VALLE D’ORO | VALLE D’ORO | CRODO (Verbania) |
| FRASASSI | FRASASSI | GENGA (Ancona) |
| FRISIA | SORGENTE DEI ROVANI | PIURO (SO) |
| GALVANINA | GALVANINA | RIMINI |
| GERACI | GERACI | GERACI SICULO (Palermo) |
| GIARA | GIARA | VILLASOR (Cagliari) |
| GIOIOSA DELLA VALSESIA | GIOIOSA DELLA VALSESIA | QUARONA SESIA (Vercelli) |
| GIOVANE | GIOVANE | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| GIULIA | GIULIA | ANGUILLARA SABAZIA (Roma) |
| GOCCIA DI BOSCO DI CLUSONE | GOCCIA DI BOSCO DI CLUSONE | CLUSONE (BG) |
| GOCCIA DI CARNIA SORGENTE DI FLEONS | GOCCIA DI CARNIA SORGENTE DI FLEONS | FORNI AVOLTRI (Udine) |
| GRAN FONTANE | GRAN FONTANE | SAN GIOVANNI DI FASSA-SÈN JAN (Trento) |
| GRAZIA –SORGENTI DI ACQUASPARTA | FABIAVIVA | ACQUASPARTA (Terni) |
| GRIGNA | GRIGNA | PASTURO (Como) |
| GROTTO | GROTTO | TACENO (Lecco) |
| HIDRIA | PETRARO | BELPASSO (Catania) |
| IELO | IELO | PRATELLA (Caserta) |
| IGEA | IGEA | DARFO (Brescia) |
| IMPERIALE | IMPERIALE | TORNOLO (Parma) |
| IN BOSCO | IN BOSCO | SAN GIORGIO IN BOSCO (Padova) |
| LAURETANA | LAURETANA | GRAGLIA (Biella) |
| LAVAREDO | FONTI SAN CANDIDO | SAN CANDIDO (Bolzano) |
| LEONARDO | LEONARDO | PRIMALUNA (Lecco) |
| LETE | LETE | PRATELLA (Caserta) |
| LEVIA | LEVIA | SILIQUA (Cagliari) |
| LEVICO | LEVICO CASARA | LEVICO TERME (Trento) |
| LEVISSIMA | LEVISSIMA | CEPINA VALDISOTTO (Sondrio) |
| LIMPIDA | ARANCETO | FEROLETO ANTICO (Catanzaro) |
| LISIEL | LISIEL | CRODO (Verbania) |
| LORA | LORA | RECOARO TERME (Vicenza) |
| LUNA | LUNA | PRIMALUNA (Como) |
| LYNX | FONTI DI SAN FERMO | BEDONIA (Parma) |
| MAJA | FONTE MAJA | SULMONA (L’Aquila) |
| MAMA | Mama | VINADIO (Cuneo) |
| MANDREDONNE | FONTE BIBBIA | PALAZZOLO ACREIDE (Siracusa) |
| MANGIATORELLA | MANGIATORELLA | STILO (Reggio Calabria) |
| MANIVA | MANIVA | BAGOLINO (Brescia) |
| MARZIA | MARZIA | CHIANCIANO TERME (Siena) |
| MAXIM’S | MAXIM’S | PRATOVECCHIO – STIA (Arezzo) |
| MILICIA | FONTE PASTUCHERA | ALTAVILLA MILICIA (Palermo) |
| MINIERI | SANTO STEFANO LANTERRIA | TELESE (Benevento) |
| MISIA | MISIA | CERRETO DI SPOLETO (Perugia) |
| MOLISIA | MOLISIA | SANT’ELENA SANNITA (Isernia) |
| MONTE BIANCO – FONTE MONT BLANC | MONT BLANC | COURMAYEUR (Aosta) |
| MONTE CIMONE | MONTE CIMONE | FANANO (Modena) |
| MONTE ROSA | MONTE ROSA | GRAGLIA (Biella) |
| MONTECHIARO | MONTECHIARO | CONVERSANO (Bari) |
| MONTEFORTE | MONTEFORTE | MONTESE (Modena) |
| MONTEVERDE | POZZO P6 | PRACCHIA (Pistoia) |
| MONTOSO | MARTINA | BAGNOLO PIEMONTE (Cuneo) |
| MONVISO | FUCINE | LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino) |
| MOTETTE | MOTETTE | SHEGGIA (Perugia) |
| MUGNIVA | MUGNIVA | LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino) |
| MUSA | REALE | TORNOLO (Parma) |
| NABLUS | NABLUS | BORGOFRANCO D’IVREA (Torino) |
| NATIA | NATIA | RIARDO (Caserta) |
| NATURAE | NATURAE | CASTROCIELO (Frosinone) |
| NEPI | NEPI | VITERBO |
| NEREA | FONTE DEGLI UCCELLI | CASTEL SANT’ANGELO (Macerata) |
| NETTUNO | NETTUNO | ATELLA (Potenza) |
| NEVE | NEVE | CADORAGO (Como) |
| NINFA | NINFA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| NIVA | NIVA | BALME (Torino) |
| NOVELLA | NOVELLA | SALO’ (Brescia) |
| NUOVA ACQUACHIARA | CORTIANE | VALLI DEL PASUBIO (Vicenza) |
| NUOVA FONTE | NUOVA FONTE | ZOGNO (Bergamo) |
| NUOVA SANTA VITTORIA | FONTANA FREDDA | MONTEGROSSO PIAN LATTE (Imperia) |
| NUVOLA | NUVOLA | VALLI DEL PASUBIO (Vicenza) |
| OROBICA | OROBICA | VILLA D’ALME’ (Bergamo) |
| ORSINELLA | ORSINELLA | POGGIORSINI (Bari) |
| OTTAVIO ROVERE | SAN BERNARDO | GARESSIO (Cuneo) |
| PALMENSE DEL PICENO | PALMENSE DEL PICENO | FERMO (Ascoli Piceno) |
| PARAVISO ora ALPS | PARAVISO | LANZO D’INTELVI (Como) |
| PASUBIO | PASUBIO | VALLI DEL PASUBIO (Vicenza) |
| PEJO FONTE ALPINA | PEJO FONTE ALPINA | PEJO (Trento) |
| PERLA | PERLA | MONTE SAN SAVINO (Arezzo) |
| PIAN DELLA MUSSA | FONTE SAUZE’ | BALME (Torino) |
| PINETA SORGENTE SALES | SALES | CLUSONE (Bergamo) |
| PIODA | PIODA | MOIO DE’ CALVI (Bergamo) |
| PLOSE | PLOSE | BRESSANONE (Bolzano) |
| POGGIO D’API | POGGIO D’API | ACCUMOLI (Rieti) |
| PRADIS | PRADIS | CLAUZETTO (Pordenone) |
| PRATA | PRATA | PRATELLA (Caserta) |
| PREALPI | PREALPI | VILLA D’ALME’ (Bergamo) |
| PRESOLANA | PRESOLANA | CLUSONE (Bergamo) |
| PRIMALUNA | PRIMALUNA | PRIMALUNA (Lecco) |
| PRIMAVERA DELLE ALPI | PRIMAVERA | DONATO (Biella) |
| PRIMULA | PRIMULA | SPINONE AL LAGO (Bergamo) |
| PURA | PURA | SILIQUA (Cagliari) |
| PURA DI ROCCIA | PURA DI ROCCIA | DONATO (Biella) |
| QUERCETTA | QUERCETTA | SILIQUA (Cagliari) |
| REALE DI TORNOLO | TORLETTO | TORNOLO (Parma) |
| RECOARO | RECOARO | RECOARO (Vicenza) |
| REGILLA | REGILLA | ROCCA PRIORA (Roma) |
| RESSIA | RESSIA | BAGNOLO PIEMONTE (Cuneo) |
| ROANA | PANICO | USSITA (Macerata) |
| ROCCA BIANCA | ROCCA BIANCA | NOVARA DI SICILIA (Messina) |
| ROCCHETTA | ROCCHETTA | GUALDO TADINO (Perugia) |
| ROCCIAVIVA (ex S. BERNARDO-SORGENTE ROCCIAVIVA) | ROCCIAVIVA | GARESSIO (Cuneo) |
| RONDINELLA | RONDINELLA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| RUGIADA | RUGIADA | GUBBIO (Perugia) |
| RUSCELLA | RUSCELLA | MODICA (Ragusa) |
| S. ANTONIO | SANT’ANTONIO | CADORAGO (Como) |
| S. APOLLONIA | S. APOLLONIA | PONTEDILEGNO (Brescia) |
| SABRINELLA | POZZO ACI | ALTAVILLA MILICIA (Palermo) |
| SACRAMORA | SACRAMORA | RIMINI |
| SAN CARLO FONTE AURELIA | FONTE AURELIA | MASSA (Massa Carrara) |
| SAN CASSIANO | SAN CASSIANO | FABRIANO (Ancona) |
| SAN FELICE | SAN FELICE | PISTOIA |
| SAN FRANCESCO DI CASLINO AL PIANO | SAN FRANCESCO | CADORAGO (Como) |
| SAN GIACOMO | SAN GIACOMO | SARNANO (Macerata) |
| SAN GIACOMO DI ROBURENT | SAN GIACOMO DI ROBURENT | ROBURENT (Cuneo) |
| SAN GIORGIO | MITZA MIGHELI | SILIQUA (Cagliari) |
| SAN GIULIANO | SAN GIULIANO | RIMINI |
| SAN GIUSEPPE | SAN GIUSEPPE | APRILIA (Latina) |
| SAN LUCA | SAN LUCA | GUARCINO (Frosinone) |
| SAN MARCO | SAN MARCO | MINTURNO (Latina) |
| SAN MARTINO | SAN MARTINO | CODRONGIANOS (Sassari) |
| SAN VIGILIO | SAN VIGILIO | MERANO (Bolzano) |
| SAN VINCENZO | SAN VINCENZO | APRILIA (Latina) |
| SAN VITO AL TAGLIAMENTO | SAN VITO AL TAGLIAMENTO | SAN VITO AL TAGLIAMENTO (Pordenone) |
| SAN ZACCARIA TERME BRENNERO | SAN ZACCARIA | BRENNERO (Bolzano) |
| SANDALIA | S’ACQUA COTTA | VILLASOR (Cagliari) |
| SANGEMINI | SANGEMINI | SANGEMINI (Terni) |
| SANPELLEGRINO | S. PELLEGRINO | SAN PELLEGRINO TERME (Bergamo) |
| SANTA | SANTA | CHIANCIANO (Siena) |
| SANTA BARBARA DI LURISIA | SANTA BARBARA | ROCCAFORTE MONDOVI’ (Cuneo) |
| SANTA CHIARA | SANTA CHIARA | SCHEGGIA (Perugia) |
| SANTA FIORA | SANTA FIORA | MONTE SAN SAVINO (Arezzo) |
| SANTA LUCIA | SANTA LUCIA | BONORVA (Sassari) |
| SANTA MARIA | SANTA MARIA | MODICA (Ragusa) |
| SANTA MARIA CAPANNELLE | SANTA MARIA CAPANNELLE | ROMA |
| SANTA RITA | SANTA RITA | NE (Genova) |
| SANTA ROSALIA | SANTA ROSALIA | S.STEFANO DI QUISQUINA (Agrigento) |
| SANTAGATA | SANTAGATA | ROCCHETTA E CROCE (Caserta) |
| SANT’ANGELO | SANT’ANGELO | SILIQUA (Cagliari) |
| SANT’ANNA DI VINADIO | SANT’ANNA DI VINADIO | VINADIO (Cuneo) |
| SANT’ANNA-SORGENTE REBRUANT | REBRUANT | VINADIO (Cuneo) |
| SANT’ANTONIO SPONGA | SANT’ANTONIO SPONGA | CANISTRO (L’Aquila) |
| SANT’ELENA | SANT’ELENA | CHIANCIANO TERME (Siena) |
| SANTO STEFANO | SANTO STEFANO | MONTESANO MARCELLANA (Salerno) |
| SANTO STEFANO IN CAMPO | SANTO STEFANO IN CAMPO | APRILIA (Latina) |
| SASSOVIVO | SASSOVIVO | FOLIGNO (Perugia) |
| SEPINIA | SEPINIA | SEPINO (Campobasso) |
| SERRASANTA | SERRASANTA | GUALDO TADINO (Perugia) |
| SIETE FUENTES | SIETE FUENTES | SANTU LUSSURGIU (Oristano) |
| SILVA | ORTICAIA | PISTOIA |
| SMERALDINA | SMERALDINA | TEMPIO PAUSANIA (Olbia - Tempio) |
| SOLARIA | SOLARIA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| SOLE | SOLE | NUVOLENTO (Brescia) |
| SORBELLO | FONTI SORBELLO | DECOLLATURA (Catanzaro) |
| ORGENTE DELL’AMORE | FONTE DI GRIMALDI | GRIMALDI (Cosenza) |
| SORGENTE LISSA | LISSA | POSINA (Vicenza) |
| SORGENTE LONERA | SORGENTE LONERA | VALLI DEL PASUBIO (PD) |
| SORGENTE MOSCHETTA | MOSCHETTA | GIRIFALCO (Catanzaro) |
| SORGENTE ORO-ALPI COZIE | ORO | LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino) |
| SORGENTE PALINA | PALINA | SCARPERIA (Firenze) |
| SORGENTE UMBRA CELESTE | AMICA | CERRETO DI SPOLETO (Perugia) |
| SPAREA | SPAREA | LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino) |
| STELLA ALPINA | STELLA ALPINA | MOIO DE’ CALVI (Bergamo) |
| SUIO | SUIO | CASTELFORTE (Latina) |
| SURGIVA | SURGIVA | CARISOLO (Trento) |
| SVEVA | SVEVA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| TAVINA | FONTE TAVINA | SALO’ (Brescia) |
| TELESE | BUVETTE | TELESE (Benevento) |
| TESORINO | TESORINO | MONTOPOLI VALDARNO (Pisa) |
| TESORO | TESORO | ACQUAPENDENTE (Viterbo) |
| TOKA | TOKA | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |
| TOLENTINO SANTA LUCIA | TOLENTINO SANTA LUCIA | TOLENTINO (Macerata) |
| TORSA | TORSA | POCENIA (Udine) |
| TRE SANTI | TRE SANTI | SARNANO (Macerata) |
| ULIVETO | ULIVETO | VICOPISANO (Pisa) |
| ULMETA | ULMETA | ORMEA (Cuneo) |
| VAIA | MIGNANO | BAGOLINO (Brescia) |
| VAL DI METI | VAL DI METI | APECCHIO (Pesaro) |
| VAL MADRE | VAL MADRE | FUSINE (Sondrio) |
| VALCOCCA | VALCOCCA | ROCCAFORTE MONDOVI’ (Cuneo) |
| VALLE REALE | VALLE REALE | POPOLI (Pescara) |
| VALLECHIARA | VALLECHIARA | ALTARE (Savona) |
| VALMORA | ABURU | RORA’ (Torino) |
| VALPESIO | FONTANA CARLE | CHIUSA PESIO (Cuneo) |
| VALPURA | VALPURA | CADORAGO (Como) |
| VALVERDE | VALVERDE | QUARONA (Vercelli) |
| VELA | VELA | BEDONIA (Parma) |
| VERNA | VERNA | CHIUSI DELLA VERNA (Arezzo) |
| VIGEZZO | VIGEZZO | MALESCO (Verbania) |
| VITAS | VITAS | DARFO BOARIO TERME (Brescia) |
| VITASANA | SANTA CHIARA ora FLERI’ | FEROLETO ANTICO (Catanzaro) |
| VIVA | MISIA BIS | CERRETO DI SPOLETO (Perugia) |
| VIVIA | VIVIA | NEPI (Viterbo) |
| VIVIEN | VIVIEN | RIONERO IN VULTURE (Potenza) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

ACETOSELLA

ACETOSELLA

CASTELLAMARE DI STABIA (Napoli)

ACQUA BELLA VITA

MAX P1

PESCAGLIA (Lucca)

ACQUA DEL TERMINIO

BAIARDO

MONTEMARANO (Avellino)

ACQUA DEL VULCANO

FONTE SAN SILVESTRO

ROCCAMONFINA (Caserta)

ACQUA DELL’IMPERATORE

FONTI SAN CANDIDO

SAN CANDIDO (Bolzano)

ACQUA DELLA MADONNA

ACQUA DELLA MADONNA

CASTELLAMMARE DI STABIA (Napoli)

ACQUA DI FONTE

ACQUA DI FONTE

FONTE (Treviso)

ACQUA MADONNA DELLE GRAZIE-SORGENTE ACQUARUOLO

ACQUARUOLO

CASTEL SAN VINCENZO (Isernia)

ACQUA PANNA

PANNA

SCARPERIA (Firenze)

ACQUA ROSSA

ACQUAROSSA

BELPASSO (Catania)

ACQUA SACRA

ACQUA SACRA

ROMA

ACQUA SAN CARLO FONTE TIBERIA (ex CRISTALLO)

TIBERIA

MASSA (Massa-Carrara)

ALBA

ALBA

VALLI DEL PASUBIO (Vicenza)

ALBAVIVA

ALBAVIVA

VALLI DEL PASUBIO (Vicenza)

ALEXANDER

ALEXANDER

BOLOGNA

ALPIA

ALPIA

MALESCO (Verbania)

ALTAVALLE

ALTAVALLE

ROVEGNO (Genova)

ALTEA

ALTEA

SCHEGGIA E PASCELUPO (Perugia)

ALTURA

LIMPAS

TEMPIO PAUSANIA (Sassari)

AMATA

CASTELLO

ADELFIA (Bari)

AMERINO SORGENTI DI SAN FRANCESCO

SORGENTI DI SAN FRANCESCO

ACQUASPARTA (Terni)

AMOROSA

AMOROSA

MASSA (Massa Carrara)

ANGELICA

ANGELICA

NOCERA UMBRA (Perugia)

ANTICA FONTE

ANTICA FONTE

DARFO (Brescia)

ANTICA FONTE DELLA SALUTE

ANTICA FONTE DELLA SALUTE

SCORZE’ (Venezia)

ANTICHE SORGENTI UMBRE – FABIA

FABIA

ACQUASPARTA (Terni)

APPENNINA (ex Armonia)

APPENNINA

BEDONIA (Parma)

APPIA

APPIA

ROMA

AQUAVIS

AQUAVIS

BORGOFRANCO D’IVREA (Torino)

ARCOBALENO

SORGENTE ARCOBALENO

ORMEA (Cuneo)

AUREA

AUREA

BONORVA (Sassari)

AZZURRA SORGENTE CAMONDA

CAMONDA

TORREBELVICINO (Vicenza)

BALDA

BALDA

BAGOLINO (Brescia)

BEBER – SORGENTE DOPPIO

SORGENTE DOPPIO

POSINA (Vicenza)

BENEDICTA

BENEDICTA

SCORZE’ (Venezia)

BERNINA

AUROSINA

VILLA DI CHIAVENNA (SO)

BOARIO

BOARIO

DARFO (Brescia)

BRACCA ANTICA FONTE

BRACCA

BRACCA (Bergamo)

CASTELLINA

CASTELLINA

CASTELPIZZUTO (Isernia)

CASTELLO

CASTELLO

VALLIO TERME (Brescia)

CAVAGRANDE

CAVAGRANDE

S. ALFIO (Catania)

CEDEA

CEDEA

CANAZEI (Trento)

CERELIA

CERELIA

CERELIO DI VERGATO (Bologna)

CERTALTO

CERTALTO

MACERATA FELTRIA (Pesaro Urbino)

CHIARELLA

CHIARELLA

PLESIO (Como)

CIME BIANCHE

CIME BIANCHE

VINADIO (Cuneo)

CLASSICA

CLASSICA

CHIUSI DELLA VERNA (Arezzo)

CLAUDIA

CLAUDIA

ANGUILLARA SABAZIA (Roma)

COLLE CESARANO

COLLE CESARANO

TIVOLI (RM)

CONTESSA

SAN DONATO 2

GUBBIO (Perugia)

CORALBA

CORALBA

SAN DAMIANO MACRA (Cuneo)

CORIOLO

CORIOLO

PAESANA (Cuneo)

COTTORELLA

COTTORELLA

RIETI

COURMAYEUR FONTE YOULA

FONTE YOULA

COURMAYEUR (Aosta)

CUTOLO RIONERO-FONTE ATELLA

CUTOLO RIONERO-FONTE ATELLA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

DAGGIO

DAGGIO

PRIMALUNA (Lecco)

DIAMANTE

DIAMANTE

CONDRONGIANOS (Sassari)

DOLOMIA

VALCIMOLIANA

CIMOLAIS (Pordenone)

DOLOMITI

DOLOMITI

VALLI DEL PASUBIO (Vicenza)

DON CARLO

DON CARLO

CONTURSI TERME (Salerno)

DUCALE

SENATO

TARSOGNO DI TORNOLO (Parma)

ECO

FONTE DEL MONTE

RIARDO (Caserta)

EGA

SORGENTE SCOTONI

LA VILLA (BZ)

EGERIA

EGERIA

ROMA

EVA

FONTANONE

PAESANA (Cuneo)

EVA ROCCE AZZURRE

ROCCE AZZURRE

PAESANA (Cuneo)

FABRIZIA

PASSO ABATE – SERRICELLA

FABRIZIA (Vibo Valentia)

FAUSTA

FAUSTA

DARFO (Brescia)

FEDERICA DELLA FONTE S.GIACOMO

FEDERICA DELLA FONTE S.GIACOMO

VILLASOR (Cagliari)

FELICIA

FELICIA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

FERRARELLE

FERRARELLE

RIARDO (Caserta)

FILETTE

FILETTE

GUARCINO (Frosinone)

FIUGGI

FIUGGI

FIUGGI (Frosinone)

FIUGGINO ex (Santa Croce)

FIUGGINO

SULMONA (AQ)

FLAMINIA

FLAMINIA

NOCERA UMBRA (Perugia)

FLAVIA

FLAVIA

ZOGNO (Bergamo)

FONTALBA

FONTALBA

MONTALBANO ELICONA (Messina)

FONTE ABRAU

FONTE ABRAU

CHIUSA PESIO (Cuneo)

FONTE ALLEGRA

ALLEGRA

SALO’ (Brescia)

FONTE ANNIA

FONTE ANNIA

POCENIA (Udine)

FONTE ARGENTIERA

FONTE ARGENTIERA

SASSELLO (Savona)

FONTE AURA

FONTE AURA

ACQUASPARTA (Terni)

FONTE AZZURRINA

BETULLA

CAREGGINE (Lucca)

FONTE CAUDANA

FONTE CAUDANA

DONATO (Biella)

FONTE CORTE PARADISO

CORTE PARADISO

POCENIA (Udine)

FONTE DE’ MEDICI

VESCINA

MONTE SAN SAVINO (Arezzo)

FONTE DEI MARCHESI

(ex VARANINA)

FONTE DEI MARCHESI

(ex VARANINA)

MEDESANO (Parma)

FONTE DEI PINI

FONTE DEI PINI

ROCCAFORTE MONDOVI’ (Cuneo)

FONTE DEL DIN

FONTE DEL DIN

CALIZZANO (Savona)

FONTE DEL LUPO

FONTE DEL LUPO

ALTARE (Savona)

FONTE DEL POLLINO

FONTE DEL POLLINO

VIGGIANELLO (Potenza)

FONTE DEL PRINCIPE

FONTE DEL PRINCIPE

MONGIANA (Vibo Valentia)

FONTE DELLA MADONNINA DELLA CALABRIA

FONTE DELLA MADONNINA

GIRIFALCO (Catanzaro)

FONTE DELLE ALPI

SECCAREZZE

BAGNOLO PIEMONTE (Torino)

FONTE DEL ROC

FONTE DEL ROC

BALME (Torino)

FONTE DI PALME

FONTE DI PALME

FERMO (Ascoli Piceno)

FONTE ELISA

FONTE ELISA

GENGA (Ancona)

FONTE GAIA

GAIA

GENGA (Ancona)

FONTE GAUDIANELLO MONTICCHIO

GAUDIANELLO

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

FONTE GABINIA

FONTE GABINIA

GAVIGNANO (Roma)

FONTE GAVERINA

GAVERINA 3

GAVERINA TERME (Bergamo)

FONTE GIUSY

FONTE SAN PIETRO

SAN LORENZO BELLIZZI (Cosenza)

FONTE GRAL

FONTANA FREDDA

GRAGLIA (Biella)

FONTE GUIZZA

FONTE GUIZZA

SCORZE’ (Venezia)

FONTE ILARIA

FONTE ILARIA

LUCCA

FONTE ITALA

FONTE ITALA

ATELLA (Potenza)

FONTE LAURA

FONTELAURA

PLESIO (Como)

FONTE LEO

FONTE LEO

CARLOPOLI (Catanzaro)

FONTE LIETA

FONTE LIETA

BUSANA (Reggio Emilia)

FONTE LINDA

FONTE LINDA

SALO’ (Brescia)

FONTE MADDALENA

FONTE MADDALENA

ARDEA (Roma)

FONTE MEO

FONTE MEO

GAVIGNANO (Roma)

FONTE NAPOLEONE

FONTE NAPOLEONE

MARCIANA (Livorno)

FONTE NUOVA SAN CARLO SPINONE

FONTE NUOVA

SPINONE AL LAGO (Bergamo)

FONTE OFELIA

FONTE OFELIA

CONTURSI TERME (Salerno)

FONTE POCENIA

FONTE POCENIA

POCENIA (Udine)

FONTE PRIMAVERA

FONTE PRIMAVERA

POPOLI (Pescara)

FONTE REGINA STARO

SORGENTE FONTE REGINA STARO

VALLI DEL PASUBIO (PD)

FONTE SAVERIA

FONTE SAVERIA

SAN VINCENZO ROVETO (AQ)

FONTE TULLIA

FONTE TULLIA

SELLANO (Perugia)

FONTE VENTASSO

FONTE VENTASSO

BUSANA (Reggio Emilia)

FONTE ZAFFIRO

FONTE ZAFFIRO

VIGGIANELLO (Potenza)

FONTENOCE

NOCE

PARENTI (Cosenza)

FONTESANA

FONTESANA

RIMINI

FONTEVIVA

FONTEVIVA

MASSA (Massa Carrara)

FONTI BAUDA DI CALIZZANO

BAUDA

CALIZZANO (Savona)

FONTI DI CRODO-SORG. CESA

CESA

CRODO (Verbania)

FONTI DI CRODO-VALLE D’ORO

VALLE D’ORO

CRODO (Verbania)

FRASASSI

FRASASSI

GENGA (Ancona)

FRISIA

SORGENTE DEI ROVANI

PIURO (SO)

GALVANINA

GALVANINA

RIMINI

GERACI

GERACI

GERACI SICULO (Palermo)

GIARA

GIARA

VILLASOR (Cagliari)

GIOIOSA DELLA VALSESIA

GIOIOSA DELLA VALSESIA

QUARONA SESIA (Vercelli)

GIOVANE

GIOVANE

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

GIULIA

GIULIA

ANGUILLARA SABAZIA (Roma)

GOCCIA DI BOSCO DI CLUSONE

GOCCIA DI BOSCO DI CLUSONE

CLUSONE (BG)

GOCCIA DI CARNIA SORGENTE DI FLEONS

GOCCIA DI CARNIA SORGENTE DI FLEONS

FORNI AVOLTRI (Udine)

GRAN FONTANE

GRAN FONTANE

SAN GIOVANNI DI FASSA-SÈN JAN (Trento)

GRAZIA –SORGENTI DI ACQUASPARTA

FABIAVIVA

ACQUASPARTA (Terni)

GRIGNA

GRIGNA

PASTURO (Como)

GROTTO

GROTTO

TACENO (Lecco)

HIDRIA

PETRARO

BELPASSO (Catania)

IELO

IELO

PRATELLA (Caserta)

IGEA

IGEA

DARFO (Brescia)

IMPERIALE

IMPERIALE

TORNOLO (Parma)

IN BOSCO

IN BOSCO

SAN GIORGIO IN BOSCO (Padova)

LAURETANA

LAURETANA

GRAGLIA (Biella)

LAVAREDO

FONTI SAN CANDIDO

SAN CANDIDO (Bolzano)

LEONARDO

LEONARDO

PRIMALUNA (Lecco)

LETE

LETE

PRATELLA (Caserta)

LEVIA

LEVIA

SILIQUA (Cagliari)

LEVICO

LEVICO CASARA

LEVICO TERME (Trento)

LEVISSIMA

LEVISSIMA

CEPINA VALDISOTTO (Sondrio)

LIMPIDA

ARANCETO

FEROLETO ANTICO (Catanzaro)

LISIEL

LISIEL

CRODO (Verbania)

LORA

LORA

RECOARO TERME (Vicenza)

LUNA

LUNA

PRIMALUNA (Como)

LYNX

FONTI DI SAN FERMO

BEDONIA (Parma)

MAJA

FONTE MAJA

SULMONA (L’Aquila)

MAMA

Mama

VINADIO (Cuneo)

MANDREDONNE

FONTE BIBBIA

PALAZZOLO ACREIDE (Siracusa)

MANGIATORELLA

MANGIATORELLA

STILO (Reggio Calabria)

MANIVA

MANIVA

BAGOLINO (Brescia)

MARZIA

MARZIA

CHIANCIANO TERME (Siena)

MAXIM’S

MAXIM’S

PRATOVECCHIO – STIA (Arezzo)

MILICIA

FONTE PASTUCHERA

ALTAVILLA MILICIA (Palermo)

MINIERI

SANTO STEFANO LANTERRIA

TELESE (Benevento)

MISIA

MISIA

CERRETO DI SPOLETO (Perugia)

MOLISIA

MOLISIA

SANT’ELENA SANNITA (Isernia)

MONTE BIANCO – FONTE MONT BLANC

MONT BLANC

COURMAYEUR (Aosta)

MONTE CIMONE

MONTE CIMONE

FANANO (Modena)

MONTE ROSA

MONTE ROSA

GRAGLIA (Biella)

MONTECHIARO

MONTECHIARO

CONVERSANO (Bari)

MONTEFORTE

MONTEFORTE

MONTESE (Modena)

MONTEVERDE

POZZO P6

PRACCHIA (Pistoia)

MONTOSO

MARTINA

BAGNOLO PIEMONTE (Cuneo)

MONVISO

FUCINE

LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino)

MOTETTE

MOTETTE

SHEGGIA (Perugia)

MUGNIVA

MUGNIVA

LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino)

MUSA

REALE

TORNOLO (Parma)

NABLUS

NABLUS

BORGOFRANCO D’IVREA (Torino)

NATIA

NATIA

RIARDO (Caserta)

NATURAE

NATURAE

CASTROCIELO (Frosinone)

NEPI

NEPI

VITERBO

NEREA

FONTE DEGLI UCCELLI

CASTEL SANT’ANGELO (Macerata)

NETTUNO

NETTUNO

ATELLA (Potenza)

NEVE

NEVE

CADORAGO (Como)

NINFA

NINFA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

NIVA

NIVA

BALME (Torino)

NOVELLA

NOVELLA

SALO’ (Brescia)

NUOVA ACQUACHIARA

CORTIANE

VALLI DEL PASUBIO (Vicenza)

NUOVA FONTE

NUOVA FONTE

ZOGNO (Bergamo)

NUOVA SANTA VITTORIA

FONTANA FREDDA

MONTEGROSSO PIAN LATTE (Imperia)

NUVOLA

NUVOLA

VALLI DEL PASUBIO (Vicenza)

OROBICA

OROBICA

VILLA D’ALME’ (Bergamo)

ORSINELLA

ORSINELLA

POGGIORSINI (Bari)

OTTAVIO ROVERE

SAN BERNARDO

GARESSIO (Cuneo)

PALMENSE DEL PICENO

PALMENSE DEL PICENO

FERMO (Ascoli Piceno)

PARAVISO ora ALPS

PARAVISO

LANZO D’INTELVI (Como)

PASUBIO

PASUBIO

VALLI DEL PASUBIO (Vicenza)

PEJO FONTE ALPINA

PEJO FONTE ALPINA

PEJO (Trento)

PERLA

PERLA

MONTE SAN SAVINO (Arezzo)

PIAN DELLA MUSSA

FONTE SAUZE’

BALME (Torino)

PINETA SORGENTE SALES

SALES

CLUSONE (Bergamo)

PIODA

PIODA

MOIO DE’ CALVI (Bergamo)

PLOSE

PLOSE

BRESSANONE (Bolzano)

POGGIO D’API

POGGIO D’API

ACCUMOLI (Rieti)

PRADIS

PRADIS

CLAUZETTO (Pordenone)

PRATA

PRATA

PRATELLA (Caserta)

PREALPI

PREALPI

VILLA D’ALME’ (Bergamo)

PRESOLANA

PRESOLANA

CLUSONE (Bergamo)

PRIMALUNA

PRIMALUNA

PRIMALUNA (Lecco)

PRIMAVERA DELLE ALPI

PRIMAVERA

DONATO (Biella)

PRIMULA

PRIMULA

SPINONE AL LAGO (Bergamo)

PURA

PURA

SILIQUA (Cagliari)

PURA DI ROCCIA

PURA DI ROCCIA

DONATO (Biella)

QUERCETTA

QUERCETTA

SILIQUA (Cagliari)

REALE DI TORNOLO

TORLETTO

TORNOLO (Parma)

RECOARO

RECOARO

RECOARO (Vicenza)

REGILLA

REGILLA

ROCCA PRIORA (Roma)

RESSIA

RESSIA

BAGNOLO PIEMONTE (Cuneo)

ROANA

PANICO

USSITA (Macerata)

ROCCA BIANCA

ROCCA BIANCA

NOVARA DI SICILIA (Messina)

ROCCHETTA

ROCCHETTA

GUALDO TADINO (Perugia)

ROCCIAVIVA (ex S. BERNARDO-SORGENTE ROCCIAVIVA)

ROCCIAVIVA

GARESSIO (Cuneo)

RONDINELLA

RONDINELLA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

RUGIADA

RUGIADA

GUBBIO (Perugia)

RUSCELLA

RUSCELLA

MODICA (Ragusa)

S. ANTONIO

SANT’ANTONIO

CADORAGO (Como)

S. APOLLONIA

S. APOLLONIA

PONTEDILEGNO (Brescia)

SABRINELLA

POZZO ACI

ALTAVILLA MILICIA (Palermo)

SACRAMORA

SACRAMORA

RIMINI

SAN CARLO FONTE AURELIA

FONTE AURELIA

MASSA (Massa Carrara)

SAN CASSIANO

SAN CASSIANO

FABRIANO (Ancona)

SAN FELICE

SAN FELICE

PISTOIA

SAN FRANCESCO DI CASLINO AL PIANO

SAN FRANCESCO

CADORAGO (Como)

SAN GIACOMO

SAN GIACOMO

SARNANO (Macerata)

SAN GIACOMO DI ROBURENT

SAN GIACOMO DI ROBURENT

ROBURENT (Cuneo)

SAN GIORGIO

MITZA MIGHELI

SILIQUA (Cagliari)

SAN GIULIANO

SAN GIULIANO

RIMINI

SAN GIUSEPPE

SAN GIUSEPPE

APRILIA (Latina)

SAN LUCA

SAN LUCA

GUARCINO (Frosinone)

SAN MARCO

SAN MARCO

MINTURNO (Latina)

SAN MARTINO

SAN MARTINO

CODRONGIANOS (Sassari)

SAN VIGILIO

SAN VIGILIO

MERANO (Bolzano)

SAN VINCENZO

SAN VINCENZO

APRILIA (Latina)

SAN VITO AL TAGLIAMENTO

SAN VITO AL TAGLIAMENTO

SAN VITO AL TAGLIAMENTO (Pordenone)

SAN ZACCARIA TERME BRENNERO

SAN ZACCARIA

BRENNERO (Bolzano)

SANDALIA

S’ACQUA COTTA

VILLASOR (Cagliari)

SANGEMINI

SANGEMINI

SANGEMINI (Terni)

SANPELLEGRINO

S. PELLEGRINO

SAN PELLEGRINO TERME (Bergamo)

SANTA

SANTA

CHIANCIANO (Siena)

SANTA BARBARA DI LURISIA

SANTA BARBARA

ROCCAFORTE MONDOVI’ (Cuneo)

SANTA CHIARA

SANTA CHIARA

SCHEGGIA (Perugia)

SANTA FIORA

SANTA FIORA

MONTE SAN SAVINO (Arezzo)

SANTA LUCIA

SANTA LUCIA

BONORVA (Sassari)

SANTA MARIA

SANTA MARIA

MODICA (Ragusa)

SANTA MARIA CAPANNELLE

SANTA MARIA CAPANNELLE

ROMA

SANTA RITA

SANTA RITA

NE (Genova)

SANTA ROSALIA

SANTA ROSALIA

S.STEFANO DI QUISQUINA (Agrigento)

SANTAGATA

SANTAGATA

ROCCHETTA E CROCE (Caserta)

SANT’ANGELO

SANT’ANGELO

SILIQUA (Cagliari)

SANT’ANNA DI VINADIO

SANT’ANNA DI VINADIO

VINADIO (Cuneo)

SANT’ANNA-SORGENTE REBRUANT

REBRUANT

VINADIO (Cuneo)

SANT’ANTONIO SPONGA

SANT’ANTONIO SPONGA

CANISTRO (L’Aquila)

SANT’ELENA

SANT’ELENA

CHIANCIANO TERME (Siena)

SANTO STEFANO

SANTO STEFANO

MONTESANO MARCELLANA (Salerno)

SANTO STEFANO IN CAMPO

SANTO STEFANO IN CAMPO

APRILIA (Latina)

SASSOVIVO

SASSOVIVO

FOLIGNO (Perugia)

SEPINIA

SEPINIA

SEPINO (Campobasso)

SERRASANTA

SERRASANTA

GUALDO TADINO (Perugia)

SIETE FUENTES

SIETE FUENTES

SANTU LUSSURGIU (Oristano)

SILVA

ORTICAIA

PISTOIA

SMERALDINA

SMERALDINA

TEMPIO PAUSANIA (Olbia - Tempio)

SOLARIA

SOLARIA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

SOLE

SOLE

NUVOLENTO (Brescia)

SORBELLO

FONTI SORBELLO

DECOLLATURA (Catanzaro)

ORGENTE DELL’AMORE

FONTE DI GRIMALDI

GRIMALDI (Cosenza)

SORGENTE LISSA

LISSA

POSINA (Vicenza)

SORGENTE LONERA

SORGENTE LONERA

VALLI DEL PASUBIO (PD)

SORGENTE MOSCHETTA

MOSCHETTA

GIRIFALCO (Catanzaro)

SORGENTE ORO-ALPI COZIE

ORO

LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino)

SORGENTE PALINA

PALINA

SCARPERIA (Firenze)

SORGENTE UMBRA CELESTE

AMICA

CERRETO DI SPOLETO (Perugia)

SPAREA

SPAREA

LUSERNA SAN GIOVANNI (Torino)

STELLA ALPINA

STELLA ALPINA

MOIO DE’ CALVI (Bergamo)

SUIO

SUIO

CASTELFORTE (Latina)

SURGIVA

SURGIVA

CARISOLO (Trento)

SVEVA

SVEVA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

TAVINA

FONTE TAVINA

SALO’ (Brescia)

TELESE

BUVETTE

TELESE (Benevento)

TESORINO

TESORINO

MONTOPOLI VALDARNO (Pisa)

TESORO

TESORO

ACQUAPENDENTE (Viterbo)

TOKA

TOKA

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

TOLENTINO SANTA LUCIA

TOLENTINO SANTA LUCIA

TOLENTINO (Macerata)

TORSA

TORSA

POCENIA (Udine)

TRE SANTI

TRE SANTI

SARNANO (Macerata)

ULIVETO

ULIVETO

VICOPISANO (Pisa)

ULMETA

ULMETA

ORMEA (Cuneo)

VAIA

MIGNANO

BAGOLINO (Brescia)

VAL DI METI

VAL DI METI

APECCHIO (Pesaro)

VAL MADRE

VAL MADRE

FUSINE (Sondrio)

VALCOCCA

VALCOCCA

ROCCAFORTE MONDOVI’ (Cuneo)

VALLE REALE

VALLE REALE

POPOLI (Pescara)

VALLECHIARA

VALLECHIARA

ALTARE (Savona)

VALMORA

ABURU

RORA’ (Torino)

VALPESIO

FONTANA CARLE

CHIUSA PESIO (Cuneo)

VALPURA

VALPURA

CADORAGO (Como)

VALVERDE

VALVERDE

QUARONA (Vercelli)

VELA

VELA

BEDONIA (Parma)

VERNA

VERNA

CHIUSI DELLA VERNA (Arezzo)

VIGEZZO

VIGEZZO

MALESCO (Verbania)

VITAS

VITAS

DARFO BOARIO TERME (Brescia)

VITASANA

SANTA CHIARA ora FLERI’

FEROLETO ANTICO (Catanzaro)

VIVA

MISIA BIS

CERRETO DI SPOLETO (Perugia)

VIVIA

VIVIA

NEPI (Viterbo)

VIVIEN

VIVIEN

RIONERO IN VULTURE (Potenza)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Cypern

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Agros | Agros BH W52/77
  Agros W131/93 | Agros Cyprus |
| Ayios Nicolaos | Ayios Nicolaos | Ayios Nicolaos |
| Kykkos | BH KYK 2/01
  BH KYK 1/07 | Tsakkistra |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Agros

Agros BH W52/77

Agros W131/93

Agros Cyprus

Ayios Nicolaos

Ayios Nicolaos

Ayios Nicolaos

Kykkos

BH KYK 2/01

BH KYK 1/07

Tsakkistra

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Letland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Mangaļi | Mangaļi - 2, DB 21379 | Rīga |
| Mangaļi - 1 | Mangaļi – 1, DB 21545 | Rīga |
| Stelpes | Stelpe, Nr.16786 | Stelpes pagasts |
| VENDEN | Cīrulīši, DB 7642 | Cīrulīši, Cēsis |
| Zaķumuiža | Zaķumuiža avots, Nr.14801 | Garkalne |
| 885 | 885, Nr.26107 | Alojas pagasts |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Mangaļi

Mangaļi - 2, DB 21379

Rīga

Mangaļi - 1

Mangaļi – 1, DB 21545

Rīga

Stelpes

Stelpe, Nr.16786

Stelpes pagasts

VENDEN

Cīrulīši, DB 7642

Cīrulīši, Cēsis

Zaķumuiža

Zaķumuiža avots, Nr.14801

Garkalne

885

885, Nr.26107

Alojas pagasts

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Letland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Aqua Geo | Mukhrani Valley, Nr. 2 | Mudhrani Valley, Georgia |
| BJNI | BJNI, bore 2ЭK | Village BJNI
  Republic of Armenia |
| Borjomi | Nr. 25 | Borjomi, Georgia |
| Borjomi | Nr. 38 | Borjomi, Georgia |
| Borjomi | Nr. 41 | Borjomi, Georgia |
| Borjomi | Nr. 125 | Borjomi, Georgia |
| Geonatura Classic | Nabeghlavi, Nr.17a | Nabeghlavi, Georgia |
| Karachinskaya | Karachinskoye, bore Nr. БА-93 (4-P) | Ozero-Karachi Resort Village,
  Novosibirsk Region, Russian Federation |
| Kobi | Kobi Mineral Water source, Nr.1 Kobi | Village Kobi, Kazbegi region, Georgia |
| Luzhanska 4 | Golubinske, bore No 4-E | Solochyn village, Transcarpathian region, Ukraine |
| Morshinska | Morshin | Morshyn, Ukraine |
| Narzan | Narzan Kislovodsk,
  nr. 107-D | Kislovodsk, Russia |
| Nabeghlavi | Nr. 66a | Nabeghlavi, Georgia |
| SLAVYANOCHKA | Well No. 79 | Beshtaugorsky field, Stavropol krai, Russia |
| SLAVYANOVSKAYA | Zheleznovodskoye,
  bore No. 69-bis | Stavropol region, Russia |
| Truskavetska | Pomiretsk | Truskavets, Ukraine |
| WATER+GUDAURI | NATAKHTARI, No. 2 | Natakhtari, Georgia |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Aqua Geo

Mukhrani Valley, Nr. 2

Mudhrani Valley, Georgia

BJNI

BJNI, bore 2ЭK

Village BJNI

Republic of Armenia

Borjomi

Nr. 25

Borjomi, Georgia

Borjomi

Nr. 38

Borjomi, Georgia

Borjomi

Nr. 41

Borjomi, Georgia

Borjomi

Nr. 125

Borjomi, Georgia

Geonatura Classic

Nabeghlavi, Nr.17a

Nabeghlavi, Georgia

Karachinskaya

Karachinskoye, bore Nr. БА-93 (4-P)

Ozero-Karachi Resort Village,

Novosibirsk Region, Russian Federation

Kobi

Kobi Mineral Water source, Nr.1 Kobi

Village Kobi, Kazbegi region, Georgia

Luzhanska 4

Golubinske, bore No 4-E

Solochyn village, Transcarpathian region, Ukraine

Morshinska

Morshin

Morshyn, Ukraine

Narzan

Narzan Kislovodsk,

nr. 107-D

Kislovodsk, Russia

Nabeghlavi

Nr. 66a

Nabeghlavi, Georgia

SLAVYANOCHKA

Well No. 79

Beshtaugorsky field, Stavropol krai, Russia

SLAVYANOVSKAYA

Zheleznovodskoye,

bore No. 69-bis

Stavropol region, Russia

Truskavetska

Pomiretsk

Truskavets, Ukraine

WATER+GUDAURI

NATAKHTARI, No. 2

Natakhtari, Georgia

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Litauen

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Akvilė | Akvilė | Viečiūnų k., Druskininkų sav. |
| AQUA VOS | AQUA VOS | Trakai |
| BIRŠTONAS AKVILĖ | Nr. 517/3887 | Birštonas |
| Birutė | Birutė | Birštonas |
| D1 | D1 | Druskininkai |
| Elite | Elite | Lapių mst., Kauno r. sav. |
| H. Hebė | H | Gerdašių k., Druskininkų sav. |
| Hermis | Hermis | Druskininkai |
| Neptūnas | Neptūnas | Palkabalio k., Varėnos r. sav. |
| Neptūnas Unique | Neptūnas 1 | Palkabalio k., Varėnos r. sav. |
| Norvil | 140 | Gerdašių k., Druskininkų sav. |
| Perkūnas | Perkūnas | Druskininkai |
| Rasa | Rasa | Druskininkai |
| Rasa Light | Rasa Light | Druskininkai |
| Rimi | Rimi | Druskininkai |
| Rytas | Rytas | Kabiškių k., Vilniaus r. sav. |
| Saguaro | D2 | Druskininkai |
| TRAKAI ANNO | Nr. 63867 | Varnikų k., Trakų r. sav. |
| TICHĖ | TICHĖ | Telšiai |
| UNIQA | UNIQA | Gerdašių k., Druskininkų sav. |
| Upas | Upas | Rokiškis |
| VILNIAUS | VILNIAUS | Vilnius |
| Vytautas | Vytautas 7 | Birštonas |
| Vytautas ANNO 1924 | Vytautas 8 | Birštonas |
| - | Danutė | Birštonas |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Akvilė

Akvilė

Viečiūnų k., Druskininkų sav.

AQUA VOS

AQUA VOS

Trakai

BIRŠTONAS AKVILĖ

Nr. 517/3887

Birštonas

Birutė

Birutė

Birštonas

D1

D1

Druskininkai

Elite

Elite

Lapių mst., Kauno r. sav.

H. Hebė

H

Gerdašių k., Druskininkų sav.

Hermis

Hermis

Druskininkai

Neptūnas

Neptūnas

Palkabalio k., Varėnos r. sav.

Neptūnas Unique

Neptūnas 1

Palkabalio k., Varėnos r. sav.

Norvil

140

Gerdašių k., Druskininkų sav.

Perkūnas

Perkūnas

Druskininkai

Rasa

Rasa

Druskininkai

Rasa Light

Rasa Light

Druskininkai

Rimi

Rimi

Druskininkai

Rytas

Rytas

Kabiškių k., Vilniaus r. sav.

Saguaro

D2

Druskininkai

TRAKAI ANNO

Nr. 63867

Varnikų k., Trakų r. sav.

TICHĖ

TICHĖ

Telšiai

UNIQA

UNIQA

Gerdašių k., Druskininkų sav.

Upas

Upas

Rokiškis

VILNIAUS

VILNIAUS

Vilnius

Vytautas

Vytautas 7

Birštonas

Vytautas ANNO 1924

Vytautas 8

Birštonas

-

Danutė

Birštonas

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Litauen

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Darida | Darida | Ždanoviči, Minsko r., Baltarusijos Respublika |
| Sirab | Sirab | Azerbaidžano Respublika, Nachičevanės Autonominė Respublika, Babeko r., Sirabo k., Kalbaaghil telkinys |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Darida

Darida

Ždanoviči, Minsko r., Baltarusijos Respublika

Sirab

Sirab

Azerbaidžano Respublika, Nachičevanės Autonominė Respublika, Babeko r., Sirabo k., Kalbaaghil telkinys

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Luxembourg

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Aurélie | Mölleschbour | Beckerich |
| Beckerich | Ophélie | Beckerich |
| BELENUS | FCP-125-29 | Junglinster |
| LODYSS | FCP-201-04 | Bascharage |
| Rosport | Rosport | Rosport |
| Viva | Viva | Rosport |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Aurélie

Mölleschbour

Beckerich

Beckerich

Ophélie

Beckerich

BELENUS

FCP-125-29

Junglinster

LODYSS

FCP-201-04

Bascharage

Rosport

Rosport

Rosport

Viva

Viva

Rosport

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Ungarn

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Aqua Dolina | Aqua Dolina | Akasztó |
| Viktoria | Viktoria forrás | Akasztó |
| Futuraqua | Futuraqua | Alap |
| OLUP AQUA | Olup Aqua kút | Alap |
| MINAQUA | Alap K-36 számú kút | Alap |
| AQUARIA | Aquaria | Albertirsa |
| VERITAS GOLD | Aqualife | Albertirsa |
| Kristályvíz | Kristályvíz kút | Albertirsa |
| AQUARIUS | Aquarius 2 | Albertirsa |
| Veritas Gold | Veritas Gold | Albertirsa |
| AQUARIUS | Aquarius | Albertirsa |
| Attala | Aqua-Attala I. | Attala |
| Olivér Gyöngye | Tara 1 sz. | Bajna |
| AQUIRIS | Phoenix 1. | Bakonysárkány |
| - | Balatongyöngye | Balatonboglár (Szőlőskislak) |
| KÁLI AQUA MINERÁL | Káli Aqua Mineral | Balatongyörök |
| Balatoni Ásványvíz | Öreg-hegyi kút | Balatonőszöd |
| BÜKK AQUA | Vital I. | Bánhorváti |
| Marina | Marina | Baracska |
| Éleshegyi | Éleshegyi | Bárdudvarnok |
| Kincs természetes ásványvíz | Gyermekváros kút | Berettyóújfalu |
| Santa Aqua természetes ásványvíz | Santa Aqua | Bicske |
| Vivien természetes ásványvíz | Vivien-kút | Bicske |
| Sárkányvíz | Tóstrand | Bősárkány |
| MAX AQUA | Max Aqua | Budapest 10. kerület |
| Bükkábrányi | Ba-189 | Bükkábrány |
| NATURA GOLD | Johanna | Cégénydányád |
| NATURA | Lili | Cégénydányád |
| SzeSzóAqua Természetes Ásványvíz Lúgosító hatású | SzeSzóAqua | Cegléd |
| Super Aqua | Germán | Cegléd |
| VITALE | Germán kút | Cegléd |
| ANISÁN | Bujdosó I. | Cegléd |
| CeglédiAqua Természetes Ásványviz Nátrium szegény | Ceglédi Aqua | Cegléd |
| Royal Diamond | Royal Diamond | Cegléd |
| Celli Vulkán Ásványvíz | Cell-8 | Celldömölk |
| Aquital | Aquital-1 | Csákvár |
| ROYAL WATER | Royal 1. számú kút | Csákvár |
| PANNON-AQUA | Pannon-Aqua 1. | Csány |
| PANNON-AQUA | Pannon-Aqua 2. | Csány |
| Pannon-Aqua | Pannon-Aqua 3. | Csány |
| PANNON-AQUA | Pannon-Aqua | Csány |
| Cserke Kincse | Cserke kincse | Cserkeszőlő |
| Trias aqua | Malinorka 1.sz. | Csikóstőttős |
| Kék-Brill | Brill | Dánszentmiklós |
| ARADI AQUA | Aradi Aqua | Debrecen |
| Silver Aqua | Silver Aqua | Debrecen |
| AVE | AVE 4.sz. | Debrecen |
| Csokonai | Csokonai | Debrecen |
| »LILLA« | Lilla | Debrecen |
| Kék Gyémánt | 1 sz. | Debrecen |
| Cívis | Cívis 3. | Debrecen |
| Korona ásványvíz | Korona kút | Demjén |
| Dr. Vis magnificAqua prémium | Licencker Kft. 2. | Detek |
| AQUA DOMBO | 1.sz. | Dombóvár |
| Jedlik | Jedlik | Dunaharaszti |
| Szent István ásványvíz | Szent István | Esztergom |
| Mirror | K-1 kút | Felsőlajos |
| Fonyódi ásványvíz | B-35 kút | Fonyód |
| Brill | Kutas IX. | Furta |
| Amadé | Amadé | Gönc |
| Gyömrő Gyöngye | Szent István | Gyömrő |
| DÁM | Kispusztai kút | Gyulaj |
| Főnix | Főnix | Hajdúsámson |
| Pávai Vajna természetes ásványvíz | Gyógyfürdő 9.sz. | Hajdúszoboszló |
| Aqualitas | Hajós K-51 | Hajós |
| HARTA GYÖNGYE | Schukkert 1.sz. | Harta |
| Hartai Természetes Ásványvíz | Hartai | Harta |
| Alpokaqua | Alpok Aqua I. | Horvátzsidány |
| BEATHUS-AQUA | 1.Beathus-Aqua ásványvízkút | Kajdacs |
| Theodora Kékkúti | Theodora Kékkúti I. | Kékkút |
| Theodora Kékkúti | Theodora Kékkúti III | Kékkút |
| Theodora Kékkúti Ásványvíz | Theodora Kékkúti II. | Kékkút |
| Sanusaqua | Sanus-1 | Kerecsend |
| Kerekegyházi ásványvíz | Gold Bambinó 1. | Kerekegyháza |
| Hercegegyházi ásványvíz | Hercegegyházi Ásv. k | Kerekegyháza |
| Hírös Kút | Hírös-Vitál Zrt. kútja | Kerekegyháza |
| Szent György-hegyi | Szent György-hegyi | Kisapáti |
| AquaSol | Aquasol | Kiskőrös |
| Kiskúti | Kiskúti | Kisvárda |
| Kék Gyöngy | Tibor | Komoró |
| 383 the kopjary water | Kömörő 1 sz. | Kömörő |
| NESTLÉ AQUAREL | Cédrus forrás | Kővágóörs |
| aqua-line | KW-1 | Kulcs |
| Fontana di Sardy | Fontana di Sardy | Külsősárd |
| Zafir | Zafir | Lajosmizse |
| MIZSE | Mizse 3. sz. | Lajosmizse |
| Primavera | Primavera | Lajosmizse |
| JADE | Jáde-kút | Lajosmizse |
| Kun-Aqua | Kun-Aqua | Lakitelek |
| Aqua-Rich | Mineralis-305 | Lakitelek |
| Vértes-Aqua | Létavértesi 1. | Létavértes (Nagyléta) |
| Pannónia Cseppje | Ma-55/b | Mány |
| Hertelendy Miklós | termálfürdő 2 sz. | Mesteri |
| »Szivárvány Aqua« | B-128 | Mezőkovácsháza |
| Milotai Ásványvíz | Mabiol-Trade 1.sz. | Milota |
| Theodora Kereki Ásványvíz | Theodora Kereki | Mindszentkálla |
| Lillafüredi | Vitéz | Miskolc |
| »Bükki Lélek« | Fonoda u.-i hévízkút | Miskolc |
| Mohai Ágnes Forrás | Ágnes III. | Moha |
| Mohai Ágnes Forrás | Ágnes II. | Moha |
| Mohácsi Kristályvíz | Crystalis-H 1. | Mohács |
| Alföld Aqua | Strand hidegvízkút | Nagykőrös |
| Roland | Roland 1. | Nagylók |
| ÖKO-AQUA | ÖKO-AQUA kút | Nemesbőd |
| ROYAL AQUA | Nemesgulács | Nemesgulács |
| HOLNAP | Nemesgulács 2. sz. ásványvízkút | Nemesgulács |
| Apenta Mineral | Apenta Mineral | Nyárlőrinc |
| Minerál-Aqua | Nyárlőrinc | Nyárlőrinc |
| Nyirádi Kristály | Iza 8 | Nyirád |
| Diamantina | Diamantina | Öttevény |
| Vita Pannonia | Öttevény-17 kút | Öttevény |
| »Tapolcafői Ásványvíz« | Vízmű 1/A | Pápa |
| CESARIUS | Cesarius | Pápa (Tapolcafő) |
| Pápai Kristályvíz-3 | Vízmű 3.sz. | Pápa (Tapolcafő) |
| Pápai Kristályvíz-1 | Vízmű 1. sz. | Pápa (Tapolcafő) |
| Pápai Kristályvíz-2 | Vízmű 2. | Pápa (Tapolcafő) |
| Parádi | Csevice II. | Parádsasvár |
| Börzsönyi Természetes Ásványvíz | Börzsönyi kút | Perőcsény |
| PÁLOS ásványvíz | Pálosszentkút Ásványvíz üzem 1. sz kút | Petőfiszállás |
| AQUA-KING | Magdolna-völgyi kút | Piliscsaba |
| CLASS AQUA PILIS | Piliscsév 7. | Piliscsév |
| AQUATYS | ATYS 1. | Polgárdi |
| Pölöskei Aquafitt | Pölöskei Aquafitt | Pölöske |
| PERIDOT | Peridot kút | Pusztazámor |
| TÜSI AQUA | Tüsi Aqua 1. | Rácalmás |
| Vis Vitalis | Vis Vitalis | Ravazd |
| Szidónia | Szidónia 2. kút | Röjtökmuzsaj |
| SZIDÓNIA | Szidónia kút | Röjtökmuzsaj |
| Zselici Gyémánt | Sántosi | Sántos |
| Sárvári ásványvíz | gyógyfürdő 1/a | Sárvár |
| Vadkerti Természetes Ásványvíz | 1 sz. kút | Soltvadkert |
| Fonte Natura | Fonte Natura kút | Somogyvár |
| Libra | Libra | Somogyvár |
| Verde | Verde kút | Somogyvár |
| AQUA BLU | 2 sz. | Somogyvár |
| Balfi | Balfi 6. | Sopron (Balf) |
| Theresia | Theresia | Sopron (Balf) |
| Balfi | Balfi 5. | Sopron (Balf) |
| Balfi | Balfi 7. | Sopron (Balf) |
| Balfi | Balfi 4. | Sopron (Balf) |
| Battyáni víz | Klára | Szabadbattyán |
| Santé | Santé | Szeged |
| Mohácsi Kristályvíz | Vaskapu | Székelyszabar |
| Fehérvári Aqua Mathias | Aqua Mathias | Székesfehérvár |
| Szentkirályi | Szentkirályi | Szentkirály |
| Aquatica | Aquatica | Szentkirály |
| Emese | Emese | Szentkirály |
| Vitafitt Water | SZE-2. számú kút | Szeremle |
| KUMILLA ásványvíz | Kumilla | Szigetvár |
| Cserehát V. | Cserehát V. | Szikszó |
| Cserehát III. | Ipari park 4. sz. | Szikszó |
| Cserehát I. | Ipari park 2.sz. | Szikszó |
| TURUL | Ipari park 1. sz. | Szikszó |
| XIXO | Ipari park 5.sz. | Szikszó |
| Cserehát II. | Ipari park 3. sz. | Szikszó |
| Aqua Vitae | Aqua Vitae | Tabdi |
| Goldwater | Goldwater | Tapolca |
| GALLA AQUA | Galla Aqua | Tatabánya |
| JADE | Jade | Terem |
| JADE AQUA | Jade 2. számú kút | Terem |
| Tiszafüredi | 2.kút | Tiszafüred |
| ERIKA term.ásványvíz | Kerekdomb | Tiszakécske |
| Szentimre kristályvíz | Szentimre | Tiszaszentimre |
| » NORA « | Ágnes ereszke | Tokodaltáró |
| NORA | IV/C ereszke | Tokodaltáró |
| Vitaqua | Vital-1 | Újléta |
| »Aqua Optima« | Kerekes forrás | Üllő |
| UNIQUE | Várpalota-Inota | Várpalota (Inota) |
| Visegrádi Ásványvíz | Lepence | Visegrád |
| Gyömörő Gyöngye | Zalagyömörő | Zalagyömörő |
| Bonaqua | Boa | Zalaszentgrót |
| Age Water | ZGT-3 | Zalaszentgrót |
| BISTRA | Bistra | Zalaszentgrót |
| Fitt Water | ZGT-3P | Zalaszentgrót |
| NATURAQUA | Naturaqua | Zalaszentgrót |
| Fitt Water | ZGT-3P | Zalaszentgrót |
| »Zirc Gyöngye« | Zirc-1 sz. | Zirc |
| PRIMUS | Primus Sisi | Zsámbék |
| Amira | Ati kút | Zsurk |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Aqua Dolina

Aqua Dolina

Akasztó

Viktoria

Viktoria forrás

Akasztó

Futuraqua

Futuraqua

Alap

OLUP AQUA

Olup Aqua kút

Alap

MINAQUA

Alap K-36 számú kút

Alap

AQUARIA

Aquaria

Albertirsa

VERITAS GOLD

Aqualife

Albertirsa

Kristályvíz

Kristályvíz kút

Albertirsa

AQUARIUS

Aquarius 2

Albertirsa

Veritas Gold

Veritas Gold

Albertirsa

AQUARIUS

Aquarius

Albertirsa

Attala

Aqua-Attala I.

Attala

Olivér Gyöngye

Tara 1 sz.

Bajna

AQUIRIS

Phoenix 1.

Bakonysárkány

-

Balatongyöngye

Balatonboglár (Szőlőskislak)

KÁLI AQUA MINERÁL

Káli Aqua Mineral

Balatongyörök

Balatoni Ásványvíz

Öreg-hegyi kút

Balatonőszöd

BÜKK AQUA

Vital I.

Bánhorváti

Marina

Marina

Baracska

Éleshegyi

Éleshegyi

Bárdudvarnok

Kincs természetes ásványvíz

Gyermekváros kút

Berettyóújfalu

Santa Aqua természetes ásványvíz

Santa Aqua

Bicske

Vivien természetes ásványvíz

Vivien-kút

Bicske

Sárkányvíz

Tóstrand

Bősárkány

MAX AQUA

Max Aqua

Budapest 10. kerület

Bükkábrányi

Ba-189

Bükkábrány

NATURA GOLD

Johanna

Cégénydányád

NATURA

Lili

Cégénydányád

SzeSzóAqua Természetes Ásványvíz Lúgosító hatású

SzeSzóAqua

Cegléd

Super Aqua

Germán

Cegléd

VITALE

Germán kút

Cegléd

ANISÁN

Bujdosó I.

Cegléd

CeglédiAqua Természetes Ásványviz Nátrium szegény

Ceglédi Aqua

Cegléd

Royal Diamond

Royal Diamond

Cegléd

Celli Vulkán Ásványvíz

Cell-8

Celldömölk

Aquital

Aquital-1

Csákvár

ROYAL WATER

Royal 1. számú kút

Csákvár

PANNON-AQUA

Pannon-Aqua 1.

Csány

PANNON-AQUA

Pannon-Aqua 2.

Csány

Pannon-Aqua

Pannon-Aqua 3.

Csány

PANNON-AQUA

Pannon-Aqua

Csány

Cserke Kincse

Cserke kincse

Cserkeszőlő

Trias aqua

Malinorka 1.sz.

Csikóstőttős

Kék-Brill

Brill

Dánszentmiklós

ARADI AQUA

Aradi Aqua

Debrecen

Silver Aqua

Silver Aqua

Debrecen

AVE

AVE 4.sz.

Debrecen

Csokonai

Csokonai

Debrecen

»LILLA«

Lilla

Debrecen

Kék Gyémánt

1 sz.

Debrecen

Cívis

Cívis 3.

Debrecen

Korona ásványvíz

Korona kút

Demjén

Dr. Vis magnificAqua prémium

Licencker Kft. 2.

Detek

AQUA DOMBO

1.sz.

Dombóvár

Jedlik

Jedlik

Dunaharaszti

Szent István ásványvíz

Szent István

Esztergom

Mirror

K-1 kút

Felsőlajos

Fonyódi ásványvíz

B-35 kút

Fonyód

Brill

Kutas IX.

Furta

Amadé

Amadé

Gönc

Gyömrő Gyöngye

Szent István

Gyömrő

DÁM

Kispusztai kút

Gyulaj

Főnix

Főnix

Hajdúsámson

Pávai Vajna természetes ásványvíz

Gyógyfürdő 9.sz.

Hajdúszoboszló

Aqualitas

Hajós K-51

Hajós

HARTA GYÖNGYE

Schukkert 1.sz.

Harta

Hartai Természetes Ásványvíz

Hartai

Harta

Alpokaqua

Alpok Aqua I.

Horvátzsidány

BEATHUS-AQUA

1.Beathus-Aqua ásványvízkút

Kajdacs

Theodora Kékkúti

Theodora Kékkúti I.

Kékkút

Theodora Kékkúti

Theodora Kékkúti III

Kékkút

Theodora Kékkúti Ásványvíz

Theodora Kékkúti II.

Kékkút

Sanusaqua

Sanus-1

Kerecsend

Kerekegyházi ásványvíz

Gold Bambinó 1.

Kerekegyháza

Hercegegyházi ásványvíz

Hercegegyházi Ásv. k

Kerekegyháza

Hírös Kút

Hírös-Vitál Zrt. kútja

Kerekegyháza

Szent György-hegyi

Szent György-hegyi

Kisapáti

AquaSol

Aquasol

Kiskőrös

Kiskúti

Kiskúti

Kisvárda

Kék Gyöngy

Tibor

Komoró

383 the kopjary water

Kömörő 1 sz.

Kömörő

NESTLÉ AQUAREL

Cédrus forrás

Kővágóörs

aqua-line

KW-1

Kulcs

Fontana di Sardy

Fontana di Sardy

Külsősárd

Zafir

Zafir

Lajosmizse

MIZSE

Mizse 3. sz.

Lajosmizse

Primavera

Primavera

Lajosmizse

JADE

Jáde-kút

Lajosmizse

Kun-Aqua

Kun-Aqua

Lakitelek

Aqua-Rich

Mineralis-305

Lakitelek

Vértes-Aqua

Létavértesi 1.

Létavértes (Nagyléta)

Pannónia Cseppje

Ma-55/b

Mány

Hertelendy Miklós

termálfürdő 2 sz.

Mesteri

»Szivárvány Aqua«

B-128

Mezőkovácsháza

Milotai Ásványvíz

Mabiol-Trade 1.sz.

Milota

Theodora Kereki Ásványvíz

Theodora Kereki

Mindszentkálla

Lillafüredi

Vitéz

Miskolc

»Bükki Lélek«

Fonoda u.-i hévízkút

Miskolc

Mohai Ágnes Forrás

Ágnes III.

Moha

Mohai Ágnes Forrás

Ágnes II.

Moha

Mohácsi Kristályvíz

Crystalis-H 1.

Mohács

Alföld Aqua

Strand hidegvízkút

Nagykőrös

Roland

Roland 1.

Nagylók

ÖKO-AQUA

ÖKO-AQUA kút

Nemesbőd

ROYAL AQUA

Nemesgulács

Nemesgulács

HOLNAP

Nemesgulács 2. sz. ásványvízkút

Nemesgulács

Apenta Mineral

Apenta Mineral

Nyárlőrinc

Minerál-Aqua

Nyárlőrinc

Nyárlőrinc

Nyirádi Kristály

Iza 8

Nyirád

Diamantina

Diamantina

Öttevény

Vita Pannonia

Öttevény-17 kút

Öttevény

»Tapolcafői Ásványvíz«

Vízmű 1/A

Pápa

CESARIUS

Cesarius

Pápa (Tapolcafő)

Pápai Kristályvíz-3

Vízmű 3.sz.

Pápa (Tapolcafő)

Pápai Kristályvíz-1

Vízmű 1. sz.

Pápa (Tapolcafő)

Pápai Kristályvíz-2

Vízmű 2.

Pápa (Tapolcafő)

Parádi

Csevice II.

Parádsasvár

Börzsönyi Természetes Ásványvíz

Börzsönyi kút

Perőcsény

PÁLOS ásványvíz

Pálosszentkút Ásványvíz üzem 1. sz kút

Petőfiszállás

AQUA-KING

Magdolna-völgyi kút

Piliscsaba

CLASS AQUA PILIS

Piliscsév 7.

Piliscsév

AQUATYS

ATYS 1.

Polgárdi

Pölöskei Aquafitt

Pölöskei Aquafitt

Pölöske

PERIDOT

Peridot kút

Pusztazámor

TÜSI AQUA

Tüsi Aqua 1.

Rácalmás

Vis Vitalis

Vis Vitalis

Ravazd

Szidónia

Szidónia 2. kút

Röjtökmuzsaj

SZIDÓNIA

Szidónia kút

Röjtökmuzsaj

Zselici Gyémánt

Sántosi

Sántos

Sárvári ásványvíz

gyógyfürdő 1/a

Sárvár

Vadkerti Természetes Ásványvíz

1 sz. kút

Soltvadkert

Fonte Natura

Fonte Natura kút

Somogyvár

Libra

Libra

Somogyvár

Verde

Verde kút

Somogyvár

AQUA BLU

2 sz.

Somogyvár

Balfi

Balfi 6.

Sopron (Balf)

Theresia

Theresia

Sopron (Balf)

Balfi

Balfi 5.

Sopron (Balf)

Balfi

Balfi 7.

Sopron (Balf)

Balfi

Balfi 4.

Sopron (Balf)

Battyáni víz

Klára

Szabadbattyán

Santé

Santé

Szeged

Mohácsi Kristályvíz

Vaskapu

Székelyszabar

Fehérvári Aqua Mathias

Aqua Mathias

Székesfehérvár

Szentkirályi

Szentkirályi

Szentkirály

Aquatica

Aquatica

Szentkirály

Emese

Emese

Szentkirály

Vitafitt Water

SZE-2. számú kút

Szeremle

KUMILLA ásványvíz

Kumilla

Szigetvár

Cserehát V.

Cserehát V.

Szikszó

Cserehát III.

Ipari park 4. sz.

Szikszó

Cserehát I.

Ipari park 2.sz.

Szikszó

TURUL

Ipari park 1. sz.

Szikszó

XIXO

Ipari park 5.sz.

Szikszó

Cserehát II.

Ipari park 3. sz.

Szikszó

Aqua Vitae

Aqua Vitae

Tabdi

Goldwater

Goldwater

Tapolca

GALLA AQUA

Galla Aqua

Tatabánya

JADE

Jade

Terem

JADE AQUA

Jade 2. számú kút

Terem

Tiszafüredi

2.kút

Tiszafüred

ERIKA term.ásványvíz

Kerekdomb

Tiszakécske

Szentimre kristályvíz

Szentimre

Tiszaszentimre

» NORA «

Ágnes ereszke

Tokodaltáró

NORA

IV/C ereszke

Tokodaltáró

Vitaqua

Vital-1

Újléta

»Aqua Optima«

Kerekes forrás

Üllő

UNIQUE

Várpalota-Inota

Várpalota (Inota)

Visegrádi Ásványvíz

Lepence

Visegrád

Gyömörő Gyöngye

Zalagyömörő

Zalagyömörő

Bonaqua

Boa

Zalaszentgrót

Age Water

ZGT-3

Zalaszentgrót

BISTRA

Bistra

Zalaszentgrót

Fitt Water

ZGT-3P

Zalaszentgrót

NATURAQUA

Naturaqua

Zalaszentgrót

Fitt Water

ZGT-3P

Zalaszentgrót

»Zirc Gyöngye«

Zirc-1 sz.

Zirc

PRIMUS

Primus Sisi

Zsámbék

Amira

Ati kút

Zsurk

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Ungarn

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| »KRAYNA« | Wellmut 1062 sz. kút | Alsószlatina, Ungvári járás |
| »Black Lake« | Gusarevci forrás | Bukovica-Savnik |
| »Vershyna« | 1-L(SV) kút | Szolyva |
| »Barchanka« | Barchanka 639 kút | Barszki járás, Matejkiv |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

»KRAYNA«

Wellmut 1062 sz. kút

Alsószlatina, Ungvári járás

»Black Lake«

Gusarevci forrás

Bukovica-Savnik

»Vershyna«

1-L(SV) kút

Szolyva

»Barchanka«

Barchanka 639 kút

Barszki járás, Matejkiv

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Nederlandene

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Anl’eau | Anl’eau | Annen |
| Bavaria | Waater | Lieshout |
| Maresca | Maresca | Maarheeze |
| Bar-le-Duc | Bar-le-Duc | Utrecht |
| Euregio | Euregio | Heerlen |
| Kelderke | Kelderke | Wijlre |
| Kuiperij | Kuiperij | Wijlre |
| Sablon | Sablon | Sittard |
| Sifres | Sifres | Hoensbroek |
| Sourcy | Sourcy | Bunnik |
| Idèl | Idèl | Hoensbroek |
| Source de Ciseau | Source de Ciseau | Heerlen |
| De Wildert | De Wildert | Dongen |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Anl’eau

Anl’eau

Annen

Bavaria

Waater

Lieshout

Maresca

Maresca

Maarheeze

Bar-le-Duc

Bar-le-Duc

Utrecht

Euregio

Euregio

Heerlen

Kelderke

Kelderke

Wijlre

Kuiperij

Kuiperij

Wijlre

Sablon

Sablon

Sittard

Sifres

Sifres

Hoensbroek

Sourcy

Sourcy

Bunnik

Idèl

Idèl

Hoensbroek

Source de Ciseau

Source de Ciseau

Heerlen

De Wildert

De Wildert

Dongen

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Østrig

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Alpquell | Quelle IV (Alpquell) | 6232 Münster |
| Astoria | Astoria Quelle | 6232 Münster |
| Bad Tatzmannsdorfer | Jormannsdorf B7 | 7431 Bad Tatzmannsdorf |
| Bon-aqua | Bon | 2413 Edelstal |
| Frankenmarkter | Quelle II | 4890 Frankenmarkt |
| Gasteiner kristallklar | Kristallquelle | 5640 Bad Gastein |
| Hofsteigquelle | Hofsteigquelle | 6923 Lauterach |
| Hallstein Artesian Water | Hallstein Brunnen | 4831 Obertraun |
| Juvina | Juvinaquelle II | 7301 Deutschkreuz |
| LebensQuell | LebensQuell | 4890 Frankenmarkt |
| Limesquelle | Limesquelle | 4470 Enns |
| long life | Stadtquelle Bad Radkersburg | 8490 Bad Radkersburg |
| Minaris | Minaris-Quelle | 8483 Deutsch Goritz |
| Minaris | B1 & Minaris Neu | 8483 Deutsch Goritz |
| Montes | Montes Quelle | 6230 Brixlegg |
| Naturquelle | Naturquelle | 7332 Kobersdorf |
| Peterquelle | Peterquelle Brunnen B II und Peterquelle Brunnen B III | 8483 Deutsch Goritz |
| Preblauer | Paracelsus Quelle Preblau | 9461 Prebl |
| Preblauer | Auen Quelle Preblau | 9461 Prebl |
| Römerquelle | Römerquellen 1, 15 und 17 | 2413 Edelstal und 2472 Prellenkirchen |
| SilberQuelle | SilberQuelle | 6230 Brixlegg |
| Sonnenberg Quelle | Quelle Sonnenberg | 6714 Nüziders |
| Steirerquell | Steirerquell | 8483 Deutsch Goritz |
| Sulzegger | Styrianquelle | 8422 St. Nikolai ob Drassling |
| Tauernquelle | Tauernquelle | 5640 Hinterschneeberg |
| Thalheim | Thalheimer Schlossbrunnen Neu | 8754 Thalheim (KG 65032 Thalheim, Gemeinde Pöls) |
| Tiroler Quelle | Tiroler Quelle | 6232 Münster |
| Urquelle | Urquelle | 7332 Kobersdorf |
| Vitus-Quelle | Vitus-Quelle | 2136 Laa/Thaya |
| Vöslauer | Vöslauer Ursprungsquelle I | 2540 Bad Vöslau |
| Vöslauer | Vöslauer Ursprungsquelle VI | 2540 Bad Vöslau |
| Vöslauer | Vöslauer Ursprungsquelle VII | 2540 Bad Vöslau |
| Waldquelle | Waldquellen 3, 6 und 9 | 7332 Kobersdorf |
| Wellness | Wellnessquelle | 6230 Brixlegg |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Alpquell

Quelle IV (Alpquell)

6232 Münster

Astoria

Astoria Quelle

6232 Münster

Bad Tatzmannsdorfer

Jormannsdorf B7

7431 Bad Tatzmannsdorf

Bon-aqua

Bon

2413 Edelstal

Frankenmarkter

Quelle II

4890 Frankenmarkt

Gasteiner kristallklar

Kristallquelle

5640 Bad Gastein

Hofsteigquelle

Hofsteigquelle

6923 Lauterach

Hallstein Artesian Water

Hallstein Brunnen

4831 Obertraun

Juvina

Juvinaquelle II

7301 Deutschkreuz

LebensQuell

LebensQuell

4890 Frankenmarkt

Limesquelle

Limesquelle

4470 Enns

long life

Stadtquelle Bad Radkersburg

8490 Bad Radkersburg

Minaris

Minaris-Quelle

8483 Deutsch Goritz

Minaris

B1 & Minaris Neu

8483 Deutsch Goritz

Montes

Montes Quelle

6230 Brixlegg

Naturquelle

Naturquelle

7332 Kobersdorf

Peterquelle

Peterquelle Brunnen B II und Peterquelle Brunnen B III

8483 Deutsch Goritz

Preblauer

Paracelsus Quelle Preblau

9461 Prebl

Preblauer

Auen Quelle Preblau

9461 Prebl

Römerquelle

Römerquellen 1, 15 und 17

2413 Edelstal und 2472 Prellenkirchen

SilberQuelle

SilberQuelle

6230 Brixlegg

Sonnenberg Quelle

Quelle Sonnenberg

6714 Nüziders

Steirerquell

Steirerquell

8483 Deutsch Goritz

Sulzegger

Styrianquelle

8422 St. Nikolai ob Drassling

Tauernquelle

Tauernquelle

5640 Hinterschneeberg

Thalheim

Thalheimer Schlossbrunnen Neu

8754 Thalheim (KG 65032 Thalheim, Gemeinde Pöls)

Tiroler Quelle

Tiroler Quelle

6232 Münster

Urquelle

Urquelle

7332 Kobersdorf

Vitus-Quelle

Vitus-Quelle

2136 Laa/Thaya

Vöslauer

Vöslauer Ursprungsquelle I

2540 Bad Vöslau

Vöslauer

Vöslauer Ursprungsquelle VI

2540 Bad Vöslau

Vöslauer

Vöslauer Ursprungsquelle VII

2540 Bad Vöslau

Waldquelle

Waldquellen 3, 6 und 9

7332 Kobersdorf

Wellness

Wellnessquelle

6230 Brixlegg

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Polen

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| ALEKS FRUIT | Alex-Fruit 1 | Aleksandrów Kujawski |
| ANKA | Anka
  (Dąbrówka, Marta, Mieszko, Młynarz) | Szczawno-Zdrój |
| AQUA GRYF | Nr 1-Hania | Przybiernów |
| AQUA NATURAL | S-4 | Szałe-Trojanów |
| AQUA ZDRÓJ+ | PL-1, Pieniawa Józefa 1 | Polanica-Zdrój |
| ARCTIC PLUS | Arctic Plus | Grodzisk Wielkopolski |
| ARCTIC+ | K2 | Kutno |
| AUGUSTOWIANKA | M II | Augustów |
| AVIAMORE | PL-2 | Polanica-Zdrój |
| BUSKOWIANKA ZDRÓJ | Nowy Nurek | Busko-Zdrój |
| BYSTRA | Nr 1 | Długie k. Lublina |
| CECHINI MUSZYNA | Anna, Anna II, Józef, Karolina, Marcin II | Muszyna |
| CISOWIANKA | Cisowianka | Drzewce k. Nałęczowa |
| CRISTAL | S-2 | Damnica |
| CYMES MINERALE | SW-2 | Wałcz |
| DAR NATURY | Dar | Włoszakowice |
| DŁUGOPOLANKA | Studzienne | Szczawina |
| DOBROWIANKA | Dobrowianka | Rzeniszów |
| DOLINA BARYCZY | Marcin | Wierzbno |
| EVITA | Nr 1 Evita | Biskupiec |
| FAMILIJNA | Nr 5 | Gorzanów k. Bystrzycy Kłodzkiej |
| GALICJANKA | P-I | Powroźnik, gm. Muszyna |
| GALICJANKA MUSZYNA | Z-2, Z-3 | Zubrzyk, gm. Piwniczna |
| GALICYA | Galicya | Narol |
| GRODZISKA | Grodziska Mineralna | Grodzisk Wielkopolski |
| HELENA | PD-4 | Szczawnica |
| ID’EAU | 2z | Borucin |
| INOWROCŁAWIANKA KUJAWSKA | Nr 2 | Inowrocław |
| IQI | IQI (15E-1) | Czyżów |
| JANOWIANKA | S-1 | Janów |
| JAWOR MINERAL | Jaworowy Zdrój | Jawor |
| JAVA | Humniska | Humniska, gm. Brzozów |
| JODOWA | Nr 1-Jodowa | Wróblew |
| JURAJSKA | Jurajska | Postęp k. Myszkowa |
| JURA-SKAŁKA | Nr 2 Skałka | Skałka |
| JUROFF | Postęp Nr 1 | Postęp |
| KANIA | Jana (Nr 1) | Bielice, gm. Biskupiec Pomorski |
| KAZIMIERSKA | Kazimierska (Nr 3) | Cholewianka,
  gm. Kazimierz Dolny |
| KINGA PIENIŃSKA | Kinga Pienińska (Św. Kinga, Kinga-2, SW-1, Zdrój-6, Zdrój-7, Zdrój-9, SW-9) | Krościenko |
| KORACJUSZ BESKIDZKI | SB-3 | Sucha Beskidzka |
| KORONA MAZOWIECKA | Mszczonów IG-1 | Mszczonów |
| KROPLA BESKIDU | Kropla Beskidu | Tylicz |
| KROPLA DÉLICE | Kropla Délice
  (T-III, T-IX, P-VI) | Tylicz |
| KRÓLEWSKA | Królewska | Cholewianka,
  gm. Kazimierz Dolny |
| KRYNICA MINERALE | P1 | Krynica-Zdrój |
| KRYNICZANKA | Zdrój Główny, Jan 13a,
  Nr 7, Nr 9 | Krynica-Zdrój |
| KRYSTYNKA | 19a | Ciechocinek |
| LIFE | Nr 3 Life | Wschowa |
| LIFE | Nr 6 Life | Wschowa |
| MAGNEVITA | Marter 1 | Sierpc |
| MAGNUSZEWIANKA | Nr 1 | Magnuszew Duży 3 |
| MARTER 2 | Marter 2 | Sierpc |
| MASURIA SPRING | Masuria Spring | Iłowo-Osada |
| MATECZNY ZDRÓJ | M-4, Geo-2A | Kraków |
| MINERVITA | HS-1 | Humniska, gm. Brzozów |
| MONTEA | O1 Piorunka | Piorunka |
| MORENA | Morena (Nr 1) | Iłowo-Osada |
| MUSZYNA MINERALE | P-III, P-IV, P-14 | Powroźnik, gm. Muszyna, Krynica-Zdrój |
| MUSZYNA STANISŁAW | Stanisław | Muszyna |
| MUSZYNA TESCO | Józef-Stanisław | Muszyna |
| MUSZYNA ZDRÓJ | Muszyna Zdrój (IN-2 bis, Z-8) | Muszyna |
| MUSZYNA ZDRÓJ II | SL1 | Szczawnik, gm. Muszyna |
| MUSZYNIANKA | Muszynianka (A-5, M-2, M-4, M-7, P-1A, P-2, P-4, P-6, P-7, WK-1) | Andrzejówka, Milik, Muszyna |
| MUSZYNIANKA PLUS | A-1, K-1, M-2, M-3, M-5, O-1, M-13 | Andrzejówka, Milik |
| MUSZYNIANKA ZDRÓJ | P-III, P-IV, P-10, P-12, P-13, P-14, P-17 | Powroźnik, gm. Muszyna,
  Krynica-Zdrój |
| MUSZYŃSKI ZDRÓJ | Piotr | Muszyna |
| MUSZYŃSKIE ZDROJE | Milusia | Muszyna |
| NAŁĘCZOWIANKA | Nałęczowianka | Kolonia Bochotnica k. Nałęczowa |
| NAŁĘCZÓW ZDRÓJ | Nałęczów Zdrój | Drzewce k. Nałęczowa |
| NATA AQUA | Nr 4 | Borkowo |
| OD NOWA | Anna | Muszyna |
| OSHEE MINERAL WATER | Oshee Mineral Water
  (Nr 5) | Borkowo |
| OSTROMECKO | Źródło Marii | Ostromecko, gm. Dąbrowa Chełmińska |
| PERLAGE | Perlage | Drzewce k. Nałęczowa |
| PERŁA KRYNICY | K-8 | Szczawiczne,
  gm. Krynica-Zdrój |
| PERŁA POŁCZYŃSKA | 2A | Połczyn-Zdrój |
| PERŁA SUDETÓW | Perła Sudetów | Bystrzyca Kłodzka |
| PERŁA SWOSZOWIC | OP-1 | Kraków |
| PERRY | Perry (Nr 2) | Morzeszczyn |
| PILSKA | ZP-3 | Piła |
| PIWNICZANKA | P-5, P-6, P-8, P-9, P-11,
  P-14, P-17, P-18 (Piwniczanka) | Piwniczna-Zdrój |
| PODKARPACKA | D-2A | Rymanów-Zdrój, gm. Rymanów |
| POLANICA ZDRÓJ | Polanica Zdrój Nr 4 | Stary Wielisław |
| POLANICKA | Polanicka
  (Nr 5, Nr 7M (Sudety)) | Gorzanów |
| POLANICKA MINERAL | Polanicka Mineral (10M) | Gorzanów |
| POLANICKIE MINERAŁY | PL-1, PL-2 | Polanica-Zdrój |
| POLANICZANKA | PL-1 | Polanica-Zdrój |
| POLARIS | Polaris | Bielsk Podlaski |
| POLARIS | S-8 | Damnica |
| POLARIS MUSZYŃSKI | Z-2 | Zubrzyk, gm. Piwniczna |
| POLARISpH | Nr 4 | Borucin |
| POLARIS PLUS | Polaris Plus (15E2) | Czyżów, gm. Kleszczów |
| POLARIS 1 | Polaris 1 | Grodzisk Wielkopolski |
| POLARIS 1A | Polaris 1A | Biała |
| POLARIS2 | Polaris2 | Myszków |
| POLARIS3 | Polaris3 | Włoszakowice |
| POLARIS4 | ZR/3 | Radom |
| POLSKIE ZDROJE PLUS | PL1 Piorunka | Piorunka |
| POTOK Z JURY | S1, S2 | Myszków |
| RABKA ZDRÓJ | EC-1 | Szczawa |
| RODOWITA Z ROZTOCZA | ŚWR-1 (Rodowita) | Grabnik, gm. Krasnobród |
| RODOWITA Z ROZTOCZA | ŚWR-2 (Rodowita) | Grabnik, gm. Krasnobród |
| RZESZOWIANKA | S2 | Borek Stary |
| SAGUARO MUSZYŃSKIE | G-2A | Powroźnik, gm. Muszyna |
| SAGUARO MUSZYŃSKIE | Z-2, Z-3, Z-3a, Z-8 | Zubrzyk |
| SAGUARO MUSZYŃSKIE ZDRÓJ | Muszyna (Józef, Karolina,
  Anna, Damian) | Muszyna |
| SELENKA WIENIEC ZDRÓJ | Nr V | Wieniec-Zdrój |
| SILOE | M1 | Mochnaczka Wyżna, gm. Krynica-Zdrój |
| SKARB NATURY | Pieniawa Józefa 1 (PJ 1) | Polanica-Zdrój |
| SKARB NATURY MINERAL PLUS | P-300, P-300a | Polanica-Zdrój |
| SKARB Z GŁĘBI NATURY MUSZYNA | K-1 | Muszyna |
| SKARB ŻYCIA MUSZYNA | Skarb Życia Muszyna
  (K-1, K-2, K-4a, K-6, K-7, K-10, K-11, K-12, IN-1bis,
  IN-2bis, IN-3, IN-4, IN-5) | Muszyna, Szczawiczne |
| SŁOWIANKA | S-3 | Damnica |
| S-5 | S-5 | Turów |
| SMAK MUSZYNY | Milusia, Piotr | Muszyna |
| STAROPOLANKA PLUS | J-150a | Jeleniów |
| STAROPOLANKA 800 | Staropolanka (Pieniawa
  Józefa nr 1 i 2), PL-1 | Polanica-Zdrój |
| STAROPOLANKA 2000 | Staropolanka 2000
  (P-300a) | Polanica-Zdrój |
| STAROPOLSKA | Nr 1 | Iłża |
| STĘPINIANKA CRISTAL | Alvin | Stępina |
| SUDECKI ZDRÓJ | Viviana | Wirki 53, gm. Marcinowice |
| SUDETY | Sudety | Gorzanów |
| SUDETY + | Sudety + (9M) | Gorzanów |
| TORUNIANKA | JO-1 | Toruń |
| TYMIENICZANKA | Nr 1 | Tymienice |
| USTRONIANKA BIAŁA | Nr 1-Basia | Biała |
| VERONI MINERAL | ZR/1 | Radom |
| VERVA | J-150 | Jeleniów k. Kudowy-Zdrój |
| VERVA+ | Józef, Karolina | Muszyna |
| VITA | Tylicki Zdrój 2 | Tylicz |
| VIVA MINERALE | MI | Augustów |
| VOLVITA | Volvita | Radom |
| WIELKA WIENIECKA | Nr 4 | Wieniec-Zdrój |
| WODA K1 | K1 | Kozietuły |
| WODA K1/K2 | K1/K2 | Kozietuły |
| WODA K2 | K2 | Kozietuły |
| WYSOWIANKA | W-12, W-24 | Wysowa-Zdrój |
| WYSOWIANKA ZDRÓJ | R1 | Wysowa-Zdrój |
| ZAKOPIAŃSKA | Zakopiańska | Szczawa |
| ZDROJE PIWNICZNA | Z-3, Z-3A | Zubrzyk, gm. Piwniczna |
| ZŁOCKA | SL-3 | Szczawnik, gm. Muszyna |
| ZŁOTY POTOK | S2 | Złoty Potok |
| ŹRÓDŁA MUSZYNY | G-8 | Jastrzębik, gm. Muszyna |
| ŹRÓDŁA MUSZYNY | Z-12 | Zubrzyk, gm. Piwniczna |
| #H2O | M1, M2 | Mochnaczka Wyżna,
  gm. Krynica-Zdrój |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

ALEKS FRUIT

Alex-Fruit 1

Aleksandrów Kujawski

ANKA

Anka

(Dąbrówka, Marta, Mieszko, Młynarz)

Szczawno-Zdrój

AQUA GRYF

Nr 1-Hania

Przybiernów

AQUA NATURAL

S-4

Szałe-Trojanów

AQUA ZDRÓJ+

PL-1, Pieniawa Józefa 1

Polanica-Zdrój

ARCTIC PLUS

Arctic Plus

Grodzisk Wielkopolski

ARCTIC+

K2

Kutno

AUGUSTOWIANKA

M II

Augustów

AVIAMORE

PL-2

Polanica-Zdrój

BUSKOWIANKA ZDRÓJ

Nowy Nurek

Busko-Zdrój

BYSTRA

Nr 1

Długie k. Lublina

CECHINI MUSZYNA

Anna, Anna II, Józef, Karolina, Marcin II

Muszyna

CISOWIANKA

Cisowianka

Drzewce k. Nałęczowa

CRISTAL

S-2

Damnica

CYMES MINERALE

SW-2

Wałcz

DAR NATURY

Dar

Włoszakowice

DŁUGOPOLANKA

Studzienne

Szczawina

DOBROWIANKA

Dobrowianka

Rzeniszów

DOLINA BARYCZY

Marcin

Wierzbno

EVITA

Nr 1 Evita

Biskupiec

FAMILIJNA

Nr 5

Gorzanów k. Bystrzycy Kłodzkiej

GALICJANKA

P-I

Powroźnik, gm. Muszyna

GALICJANKA MUSZYNA

Z-2, Z-3

Zubrzyk, gm. Piwniczna

GALICYA

Galicya

Narol

GRODZISKA

Grodziska Mineralna

Grodzisk Wielkopolski

HELENA

PD-4

Szczawnica

ID’EAU

2z

Borucin

INOWROCŁAWIANKA KUJAWSKA

Nr 2

Inowrocław

IQI

IQI (15E-1)

Czyżów

JANOWIANKA

S-1

Janów

JAWOR MINERAL

Jaworowy Zdrój

Jawor

JAVA

Humniska

Humniska, gm. Brzozów

JODOWA

Nr 1-Jodowa

Wróblew

JURAJSKA

Jurajska

Postęp k. Myszkowa

JURA-SKAŁKA

Nr 2 Skałka

Skałka

JUROFF

Postęp Nr 1

Postęp

KANIA

Jana (Nr 1)

Bielice, gm. Biskupiec Pomorski

KAZIMIERSKA

Kazimierska (Nr 3)

Cholewianka,

gm. Kazimierz Dolny

KINGA PIENIŃSKA

Kinga Pienińska (Św. Kinga, Kinga-2, SW-1, Zdrój-6, Zdrój-7, Zdrój-9, SW-9)

Krościenko

KORACJUSZ BESKIDZKI

SB-3

Sucha Beskidzka

KORONA MAZOWIECKA

Mszczonów IG-1

Mszczonów

KROPLA BESKIDU

Kropla Beskidu

Tylicz

KROPLA DÉLICE

Kropla Délice

(T-III, T-IX, P-VI)

Tylicz

KRÓLEWSKA

Królewska

Cholewianka,

gm. Kazimierz Dolny

KRYNICA MINERALE

P1

Krynica-Zdrój

KRYNICZANKA

Zdrój Główny, Jan 13a,

Nr 7, Nr 9

Krynica-Zdrój

KRYSTYNKA

19a

Ciechocinek

LIFE

Nr 3 Life

Wschowa

LIFE

Nr 6 Life

Wschowa

MAGNEVITA

Marter 1

Sierpc

MAGNUSZEWIANKA

Nr 1

Magnuszew Duży 3

MARTER 2

Marter 2

Sierpc

MASURIA SPRING

Masuria Spring

Iłowo-Osada

MATECZNY ZDRÓJ

M-4, Geo-2A

Kraków

MINERVITA

HS-1

Humniska, gm. Brzozów

MONTEA

O1 Piorunka

Piorunka

MORENA

Morena (Nr 1)

Iłowo-Osada

MUSZYNA MINERALE

P-III, P-IV, P-14

Powroźnik, gm. Muszyna, Krynica-Zdrój

MUSZYNA STANISŁAW

Stanisław

Muszyna

MUSZYNA TESCO

Józef-Stanisław

Muszyna

MUSZYNA ZDRÓJ

Muszyna Zdrój (IN-2 bis, Z-8)

Muszyna

MUSZYNA ZDRÓJ II

SL1

Szczawnik, gm. Muszyna

MUSZYNIANKA

Muszynianka (A-5, M-2, M-4, M-7, P-1A, P-2, P-4, P-6, P-7, WK-1)

Andrzejówka, Milik, Muszyna

MUSZYNIANKA PLUS

A-1, K-1, M-2, M-3, M-5, O-1, M-13

Andrzejówka, Milik

MUSZYNIANKA ZDRÓJ

P-III, P-IV, P-10, P-12, P-13, P-14, P-17

Powroźnik, gm. Muszyna,

Krynica-Zdrój

MUSZYŃSKI ZDRÓJ

Piotr

Muszyna

MUSZYŃSKIE ZDROJE

Milusia

Muszyna

NAŁĘCZOWIANKA

Nałęczowianka

Kolonia Bochotnica k. Nałęczowa

NAŁĘCZÓW ZDRÓJ

Nałęczów Zdrój

Drzewce k. Nałęczowa

NATA AQUA

Nr 4

Borkowo

OD NOWA

Anna

Muszyna

OSHEE MINERAL WATER

Oshee Mineral Water

(Nr 5)

Borkowo

OSTROMECKO

Źródło Marii

Ostromecko, gm. Dąbrowa Chełmińska

PERLAGE

Perlage

Drzewce k. Nałęczowa

PERŁA KRYNICY

K-8

Szczawiczne,

gm. Krynica-Zdrój

PERŁA POŁCZYŃSKA

2A

Połczyn-Zdrój

PERŁA SUDETÓW

Perła Sudetów

Bystrzyca Kłodzka

PERŁA SWOSZOWIC

OP-1

Kraków

PERRY

Perry (Nr 2)

Morzeszczyn

PILSKA

ZP-3

Piła

PIWNICZANKA

P-5, P-6, P-8, P-9, P-11,

P-14, P-17, P-18 (Piwniczanka)

Piwniczna-Zdrój

PODKARPACKA

D-2A

Rymanów-Zdrój, gm. Rymanów

POLANICA ZDRÓJ

Polanica Zdrój Nr 4

Stary Wielisław

POLANICKA

Polanicka

(Nr 5, Nr 7M (Sudety))

Gorzanów

POLANICKA MINERAL

Polanicka Mineral (10M)

Gorzanów

POLANICKIE MINERAŁY

PL-1, PL-2

Polanica-Zdrój

POLANICZANKA

PL-1

Polanica-Zdrój

POLARIS

Polaris

Bielsk Podlaski

POLARIS

S-8

Damnica

POLARIS MUSZYŃSKI

Z-2

Zubrzyk, gm. Piwniczna

POLARISpH

Nr 4

Borucin

POLARIS PLUS

Polaris Plus (15E2)

Czyżów, gm. Kleszczów

POLARIS 1

Polaris 1

Grodzisk Wielkopolski

POLARIS 1A

Polaris 1A

Biała

POLARIS2

Polaris2

Myszków

POLARIS3

Polaris3

Włoszakowice

POLARIS4

ZR/3

Radom

POLSKIE ZDROJE PLUS

PL1 Piorunka

Piorunka

POTOK Z JURY

S1, S2

Myszków

RABKA ZDRÓJ

EC-1

Szczawa

RODOWITA Z ROZTOCZA

ŚWR-1 (Rodowita)

Grabnik, gm. Krasnobród

RODOWITA Z ROZTOCZA

ŚWR-2 (Rodowita)

Grabnik, gm. Krasnobród

RZESZOWIANKA

S2

Borek Stary

SAGUARO MUSZYŃSKIE

G-2A

Powroźnik, gm. Muszyna

SAGUARO MUSZYŃSKIE

Z-2, Z-3, Z-3a, Z-8

Zubrzyk

SAGUARO MUSZYŃSKIE ZDRÓJ

Muszyna (Józef, Karolina,

Anna, Damian)

Muszyna

SELENKA WIENIEC ZDRÓJ

Nr V

Wieniec-Zdrój

SILOE

M1

Mochnaczka Wyżna, gm. Krynica-Zdrój

SKARB NATURY

Pieniawa Józefa 1 (PJ 1)

Polanica-Zdrój

SKARB NATURY MINERAL PLUS

P-300, P-300a

Polanica-Zdrój

SKARB Z GŁĘBI NATURY MUSZYNA

K-1

Muszyna

SKARB ŻYCIA MUSZYNA

Skarb Życia Muszyna

(K-1, K-2, K-4a, K-6, K-7, K-10, K-11, K-12, IN-1bis,

IN-2bis, IN-3, IN-4, IN-5)

Muszyna, Szczawiczne

SŁOWIANKA

S-3

Damnica

S-5

S-5

Turów

SMAK MUSZYNY

Milusia, Piotr

Muszyna

STAROPOLANKA PLUS

J-150a

Jeleniów

STAROPOLANKA 800

Staropolanka (Pieniawa

Józefa nr 1 i 2), PL-1

Polanica-Zdrój

STAROPOLANKA 2000

Staropolanka 2000

(P-300a)

Polanica-Zdrój

STAROPOLSKA

Nr 1

Iłża

STĘPINIANKA CRISTAL

Alvin

Stępina

SUDECKI ZDRÓJ

Viviana

Wirki 53, gm. Marcinowice

SUDETY

Sudety

Gorzanów

SUDETY +

Sudety + (9M)

Gorzanów

TORUNIANKA

JO-1

Toruń

TYMIENICZANKA

Nr 1

Tymienice

USTRONIANKA BIAŁA

Nr 1-Basia

Biała

VERONI MINERAL

ZR/1

Radom

VERVA

J-150

Jeleniów k. Kudowy-Zdrój

VERVA+

Józef, Karolina

Muszyna

VITA

Tylicki Zdrój 2

Tylicz

VIVA MINERALE

MI

Augustów

VOLVITA

Volvita

Radom

WIELKA WIENIECKA

Nr 4

Wieniec-Zdrój

WODA K1

K1

Kozietuły

WODA K1/K2

K1/K2

Kozietuły

WODA K2

K2

Kozietuły

WYSOWIANKA

W-12, W-24

Wysowa-Zdrój

WYSOWIANKA ZDRÓJ

R1

Wysowa-Zdrój

ZAKOPIAŃSKA

Zakopiańska

Szczawa

ZDROJE PIWNICZNA

Z-3, Z-3A

Zubrzyk, gm. Piwniczna

ZŁOCKA

SL-3

Szczawnik, gm. Muszyna

ZŁOTY POTOK

S2

Złoty Potok

ŹRÓDŁA MUSZYNY

G-8

Jastrzębik, gm. Muszyna

ŹRÓDŁA MUSZYNY

Z-12

Zubrzyk, gm. Piwniczna

# H2O

M1, M2

Mochnaczka Wyżna,

gm. Krynica-Zdrój

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Polen

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| AKVADIV | MŁ-4 »Akvadiv« | Malinowszczyzna, Republika Białorusi |
| FAIRBOURNE | FS2 (Nr 12) | Montgomery, Wielka Brytania |
| JERMUK | Nr IV-K (Jermuk) | Jermuk, Republika Armenii |
| KIZILAY | Gazligöl Belediyesi/İhsaniye ilçesi AFYONKARAHİSAR | Afyonkarahisar, Turcja |
| ŁUŻAŃSKA 15 | Nr 15 | Gołubin, Ukraina |
| SAIRME | 3A (Sairme) | Sairme, Gruzja |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

AKVADIV

MŁ-4 »Akvadiv«

Malinowszczyzna, Republika Białorusi

FAIRBOURNE

FS2 (Nr 12)

Montgomery, Wielka Brytania

JERMUK

Nr IV-K (Jermuk)

Jermuk, Republika Armenii

KIZILAY

Gazligöl Belediyesi/İhsaniye ilçesi AFYONKARAHİSAR

Afyonkarahisar, Turcja

ŁUŻAŃSKA 15

Nr 15

Gołubin, Ukraina

SAIRME

3A (Sairme)

Sairme, Gruzja

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Portugal

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Água do Fastio | Fastio | Chamoim-Terras de Bouro |
| Águas de Carvalhelhos | Carvalhelhos | Carvalhelhos- Boticas |
| Bem-Saúde | Bem-Saúde | Sampaio-Vila Flor |
| Caldas de Penacova | Caldas de Penacova | Penacova |
| Castello | Castello | Pisões-Moura |
| Chic | Chic | Caldas de Monchique-Monchique |
| Fonte Campilho | Fonte Campilho | Vidago – Chaves |
| Fonte da Lua | Fonte da Lua | Gouveia |
| Frize | Frize | Sampaio-Vila Flor |
| Healsi | Healsi | Chamusca |
| Luso | Luso | Luso-Mealhada |
| Magnificat | Magnificat | Serra do Trigo - Ilha de S. Miguel-Açores |
| Melgaço | Melgaço | Quinta do Peso - Melgaço |
| Monchique | Monchique | Caldas de Monchique-Monchique |
| Pedras Levíssima | Pedras Salgadas | Pedras Salgadas-Vila Pouca de Aguiar |
| Pedras Salgadas | Pedras Salgadas | Pedras Salgadas-Vila Pouca de Aguiar |
| Vidago | Vidago | Vidago – Chaves |
| Salutis | Salutis | Ferreira-Paredes de Coura |
| São Silvestre | São Silvestre | Pernes-Santarém |
| Vimeiro | Vimeiro | Maceira-Torres Vedras |
| Vitalis | Vitalis | Castelo de Vide |
| Vitalis | Vital | Envendos-Mação |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Água do Fastio

Fastio

Chamoim-Terras de Bouro

Águas de Carvalhelhos

Carvalhelhos

Carvalhelhos- Boticas

Bem-Saúde

Bem-Saúde

Sampaio-Vila Flor

Caldas de Penacova

Caldas de Penacova

Penacova

Castello

Castello

Pisões-Moura

Chic

Chic

Caldas de Monchique-Monchique

Fonte Campilho

Fonte Campilho

Vidago – Chaves

Fonte da Lua

Fonte da Lua

Gouveia

Frize

Frize

Sampaio-Vila Flor

Healsi

Healsi

Chamusca

Luso

Luso

Luso-Mealhada

Magnificat

Magnificat

Serra do Trigo - Ilha de S. Miguel-Açores

Melgaço

Melgaço

Quinta do Peso - Melgaço

Monchique

Monchique

Caldas de Monchique-Monchique

Pedras Levíssima

Pedras Salgadas

Pedras Salgadas-Vila Pouca de Aguiar

Pedras Salgadas

Pedras Salgadas

Pedras Salgadas-Vila Pouca de Aguiar

Vidago

Vidago

Vidago – Chaves

Salutis

Salutis

Ferreira-Paredes de Coura

São Silvestre

São Silvestre

Pernes-Santarém

Vimeiro

Vimeiro

Maceira-Torres Vedras

Vitalis

Vitalis

Castelo de Vide

Vitalis

Vital

Envendos-Mação

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Rumænien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| ALPINA BORŞA | Izvorul nr.1 bis, Izvorul
  nr. 2 | Baia Borșa (județul Maramureş) |
| AMFITEATRU | Izvorul 3 Copou | Iași (județul Iași) |
| APA CRAIULUI | Izvorul nr. 5 Gâlgoaie | Dâmbovicioara (județul Argeș) |
| AQUATIQUE | Izvorul Bușteni | Bușteni (județul Prahova) |
| AQUA CARPATICA | Izvorul Băjenaru | Păltiniș (județul Suceava) |
| AQUA CARPATICA | Izvorul Haja | Păltiniș (județul Suceava) |
| AQUA CARPATICA | F2 Păltiniș | Păltiniș (județul Suceava) |
| AQUA CARPATICA | Izvorul Ichim nr. 1,
  Izvorul Ichim nr. 4 | Gălăuțaș, comuna Bilbor (județul Harghita) |
| AQUA CARPATICA | Aqua 2 | Gălăuțaș, comuna Bilbor (județul Harghita) |
| AQUA CARPATICA | Aqua 3 | Bilbor (județul Harghita) |
| AQUA CARPATICA | Aqua 4 | Bilbor (județul Harghita) |
| AQUA CARPATICA | Aqua | Broșteni (județul Suceava) |
| AQUA SARA | F 4750 | Boholt (județul Hunedoara) |
| AQUA VITAL | Sacoșu Mare | Sacoșu Mare (județul Timiș) |
| APĂ MINERALĂ NATURALĂ CARBOGAZOASĂ STOICENI MARAMUREȘ | Sursa F1 | Stoiceni Târgu Lăpuș (județul Maramureș) |
| ARMONIA STAREA TA DE BINE | F2 Măieruș | Măieruș (județul Brașov) |
| ARTESIA | FH Artezia 3 | Sânsimion (județul Harghita) |
| BĂILE LIPOVA | F11 | Lipova (județul Arad) |
| BIBORȚENI-BĂȚANI | F1 SNAM | Biborțeni-Bățani (județul Covasna) |
| BIBORȚENI FORTE | F7 ISPIF | Biborțeni (județul Covasna) |
| BILBOR | F1 SNAM | Bilbor (județul Harghita) |
| BODOC | Izvorul Mathild,
  F13 RAMIN | Bodoc (județul Covasna) |
| BORSEC | Borsec | Borsec (județul Harghita) |
| BORSEC | Făget BORSEC | Borsec (județul Harghita) |
| BORSEC | F1C | Borsec (județul Harghita) |
| BUCOVINA | C7 | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F4 SNAM ROȘU | Vatra Dornei (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F2 RAMIN ROȘU | Vatra Dornei (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F1 | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F2 | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F3 | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F3 bis | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F1 bis | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F1 bis SNAM | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUCOVINA | F2 SNAM | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| BUZIAȘ | FII bis | Buziaș (județul Timiș) |
| CARPATINA | C1 | Domogled-Băile Herculane
  (județul Caraș-Severin) |
| CARPATINA | F.1.ISLGC | Toșorog (județul Neamț) |
| CERTEZE | Certeze | Certeze (județul Satu Mare |
| CEZARA | F3, F4 | Băcâia (județul Hunedoara) |
| CHEILE BICAZULUI | Bicazul Ardelean
  (forajul FH1) | Bicazul Ardelean (județul Neamț) |
| CORA | F1 SNAM | Malnaș Băi (județul Covasna) |
| CRISTALINA | FH Artezia 1 | Sânsimion (județul Harghita) |
| CRISTALUL MUNȚILOR | Izvorul Pârâul Rece | Vama Buzăului (județul Brașov) |
| DORNA | FH2 Floreni, FH3 Floreni | Dealul Floreni (județul Suceava) |
| DORNA | F5 | Poiana Vinului (județul Suceava) |
| DORNA | F2bPN, F3PN, F1cPN | Negrișoara-Poiana Negrii
  (județul Suceava) |
| DORNA | F d | Poiana Negrii (județul Suceava) |
| DORNA IZVORUL ALB | Captarea 1, Captarea 2, Captarea 2bis, Captarea 2a, Captarea 2b, Captarea 3, Izvor 5, Izvor 6, Izvor 7, Izvor 10, Foraj1IA, Foraj F1bisVB | Dorna Candrenilor (județul Suceava) |
| HERA | Izvorul Hera (Cuciului) | Budureasa (județul Bihor) |
| HERCULANE | C2 | Domogled-Băile Herculane
  (județul Caraș-Severin) |
| IZVORUL ALPIN | Izvorul Alpin | Bicaz Chei (județul Neamț) |
| IZVORUL CETĂȚII CRIZBAV | Izvor | Crizbav (județul Brașov) |
| IZVORUL MINUNILOR | Izvorul Minunilor | Stâna de Vale (județul Bihor) |
| IZVORUL MUNTELUI | Izvorul Muntelui | Comuna Bicaz Chei (județul Neamț) |
| KEIA | Izvorul Zăganului | Ciucaș (județul Prahova) |
| LA FANTANA | Șeștina | Valea Sardului (județul Mureș) |
| LIPOVA | F8E, F9 bis, F20 bis | Lipova (județul Arad) |
| LITHINIA | Forajul FH 2 | Parhida (județul Bihor) |
| NATURIS | FH1 | Miercurea Ciuc (județul Harghita) |
| OAȘ | Certeze Negrești I | Negrești (județul Satu Mare) |
| PERENNA PREMIER | Calina I | Dognecea (județul Caraș-Severin) |
| PERLA APUSENILOR | FH2 Chimindia | Chimindia-Deva
  (județul Hunedoara) |
| PERLA COVASNEI | F1 SNAM | Târgu Secuiesc (județul Covasna) |
| PERLA HARGHITEI | F1 SNAM, F2 SNAM, FI ISPIF | Sâncrăieni (județul Harghita) |
| PERLA HARGHITEI | FH2 Sântimbru | Sântimbru (județul Harghita) |
| PERLA HARGHITEI | FH Artezia 2 | Sânsimion (județul Harghita) |
| RARĂUL | Puțul Lebeș, FH1 | Fundul Moldovei (județul Suceava |
| SPRING HARGHITA | FH2M | Miercurea Ciuc (județul Harghita) |
| STÂNCENI | Stânceni | Stânceni (județul Mureș) |
| STÂNCENI | Ciobotani | Ciobotani (județul Mureș) |
| TĂRÂMUL APELOR | F3 ISPIF | Târgu Secuiesc (județul Covasna) |
| TIVA HARGHITA | F8 ISPIF | Sâncrăieni (județul Harghita) |
| TUȘNAD | Tușnad | Tușnad (județul Harghita) |
| TUȘNAD | FH 35 bis | Tușnad (județul Harghita) |
| VÂLCELE | Elisabeta | Vâlcele (județul Covasna) |
| VREAU DIN ROMÂNIA | F6 ISPIF | Boholt (județul Hunedoara) |
| ZIZIN | Sursele Zizin | Zizin, comuna Târlungeni
  (județul Brașov) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

ALPINA BORŞA

Izvorul nr.1 bis, Izvorul

nr. 2

Baia Borșa (județul Maramureş)

AMFITEATRU

Izvorul 3 Copou

Iași (județul Iași)

APA CRAIULUI

Izvorul nr. 5 Gâlgoaie

Dâmbovicioara (județul Argeș)

AQUATIQUE

Izvorul Bușteni

Bușteni (județul Prahova)

AQUA CARPATICA

Izvorul Băjenaru

Păltiniș (județul Suceava)

AQUA CARPATICA

Izvorul Haja

Păltiniș (județul Suceava)

AQUA CARPATICA

F2 Păltiniș

Păltiniș (județul Suceava)

AQUA CARPATICA

Izvorul Ichim nr. 1,

Izvorul Ichim nr. 4

Gălăuțaș, comuna Bilbor (județul Harghita)

AQUA CARPATICA

Aqua 2

Gălăuțaș, comuna Bilbor (județul Harghita)

AQUA CARPATICA

Aqua 3

Bilbor (județul Harghita)

AQUA CARPATICA

Aqua 4

Bilbor (județul Harghita)

AQUA CARPATICA

Aqua

Broșteni (județul Suceava)

AQUA SARA

F 4750

Boholt (județul Hunedoara)

AQUA VITAL

Sacoșu Mare

Sacoșu Mare (județul Timiș)

APĂ MINERALĂ NATURALĂ CARBOGAZOASĂ STOICENI MARAMUREȘ

Sursa F1

Stoiceni Târgu Lăpuș (județul Maramureș)

ARMONIA STAREA TA DE BINE

F2 Măieruș

Măieruș (județul Brașov)

ARTESIA

FH Artezia 3

Sânsimion (județul Harghita)

BĂILE LIPOVA

F11

Lipova (județul Arad)

BIBORȚENI-BĂȚANI

F1 SNAM

Biborțeni-Bățani (județul Covasna)

BIBORȚENI FORTE

F7 ISPIF

Biborțeni (județul Covasna)

BILBOR

F1 SNAM

Bilbor (județul Harghita)

BODOC

Izvorul Mathild,

F13 RAMIN

Bodoc (județul Covasna)

BORSEC

Borsec

Borsec (județul Harghita)

BORSEC

Făget BORSEC

Borsec (județul Harghita)

BORSEC

F1C

Borsec (județul Harghita)

BUCOVINA

C7

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F4 SNAM ROȘU

Vatra Dornei (județul Suceava)

BUCOVINA

F2 RAMIN ROȘU

Vatra Dornei (județul Suceava)

BUCOVINA

F1

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F2

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F3

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F3 bis

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F1 bis

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F1 bis SNAM

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUCOVINA

F2 SNAM

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

BUZIAȘ

FII bis

Buziaș (județul Timiș)

CARPATINA

C1

Domogled-Băile Herculane

(județul Caraș-Severin)

CARPATINA

F.1.ISLGC

Toșorog (județul Neamț)

CERTEZE

Certeze

Certeze (județul Satu Mare

CEZARA

F3, F4

Băcâia (județul Hunedoara)

CHEILE BICAZULUI

Bicazul Ardelean

(forajul FH1)

Bicazul Ardelean (județul Neamț)

CORA

F1 SNAM

Malnaș Băi (județul Covasna)

CRISTALINA

FH Artezia 1

Sânsimion (județul Harghita)

CRISTALUL MUNȚILOR

Izvorul Pârâul Rece

Vama Buzăului (județul Brașov)

DORNA

FH2 Floreni, FH3 Floreni

Dealul Floreni (județul Suceava)

DORNA

F5

Poiana Vinului (județul Suceava)

DORNA

F2bPN, F3PN, F1cPN

Negrișoara-Poiana Negrii

(județul Suceava)

DORNA

F d

Poiana Negrii (județul Suceava)

DORNA IZVORUL ALB

Captarea 1, Captarea 2, Captarea 2bis, Captarea 2a, Captarea 2b, Captarea 3, Izvor 5, Izvor 6, Izvor 7, Izvor 10, Foraj1IA, Foraj F1bisVB

Dorna Candrenilor (județul Suceava)

HERA

Izvorul Hera (Cuciului)

Budureasa (județul Bihor)

HERCULANE

C2

Domogled-Băile Herculane

(județul Caraș-Severin)

IZVORUL ALPIN

Izvorul Alpin

Bicaz Chei (județul Neamț)

IZVORUL CETĂȚII CRIZBAV

Izvor

Crizbav (județul Brașov)

IZVORUL MINUNILOR

Izvorul Minunilor

Stâna de Vale (județul Bihor)

IZVORUL MUNTELUI

Izvorul Muntelui

Comuna Bicaz Chei (județul Neamț)

KEIA

Izvorul Zăganului

Ciucaș (județul Prahova)

LA FANTANA

Șeștina

Valea Sardului (județul Mureș)

LIPOVA

F8E, F9 bis, F20 bis

Lipova (județul Arad)

LITHINIA

Forajul FH 2

Parhida (județul Bihor)

NATURIS

FH1

Miercurea Ciuc (județul Harghita)

OAȘ

Certeze Negrești I

Negrești (județul Satu Mare)

PERENNA PREMIER

Calina I

Dognecea (județul Caraș-Severin)

PERLA APUSENILOR

FH2 Chimindia

Chimindia-Deva

(județul Hunedoara)

PERLA COVASNEI

F1 SNAM

Târgu Secuiesc (județul Covasna)

PERLA HARGHITEI

F1 SNAM, F2 SNAM, FI ISPIF

Sâncrăieni (județul Harghita)

PERLA HARGHITEI

FH2 Sântimbru

Sântimbru (județul Harghita)

PERLA HARGHITEI

FH Artezia 2

Sânsimion (județul Harghita)

RARĂUL

Puțul Lebeș, FH1

Fundul Moldovei (județul Suceava

SPRING HARGHITA

FH2M

Miercurea Ciuc (județul Harghita)

STÂNCENI

Stânceni

Stânceni (județul Mureș)

STÂNCENI

Ciobotani

Ciobotani (județul Mureș)

TĂRÂMUL APELOR

F3 ISPIF

Târgu Secuiesc (județul Covasna)

TIVA HARGHITA

F8 ISPIF

Sâncrăieni (județul Harghita)

TUȘNAD

Tușnad

Tușnad (județul Harghita)

TUȘNAD

FH 35 bis

Tușnad (județul Harghita)

VÂLCELE

Elisabeta

Vâlcele (județul Covasna)

VREAU DIN ROMÂNIA

F6 ISPIF

Boholt (județul Hunedoara)

ZIZIN

Sursele Zizin

Zizin, comuna Târlungeni

(județul Brașov)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Slovenien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Donat Mg | Donat | Rogaška Slatina |
| Tiha | Tiha | Rogaška Slatina |
| Radenska Petanjski Vrlec | Petanjski Vrlec | Radenci |
| Radenska Kraljevi Vrelec | Kraljevi Vrelec | Radenci |
| Kaplja | Zlata Kaplja | Radomlje |
| Dana | Dana | Mirna |
| Primaqua | Primaqua | Radenci |
| Costella | Maks-2 | Fara |
| Radenska Naturelle | Radenska Naturelle | Radenci |
| Cana Royal Water | Cana | Serdica |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Donat Mg

Donat

Rogaška Slatina

Tiha

Tiha

Rogaška Slatina

Radenska Petanjski Vrlec

Petanjski Vrlec

Radenci

Radenska Kraljevi Vrelec

Kraljevi Vrelec

Radenci

Kaplja

Zlata Kaplja

Radomlje

Dana

Dana

Mirna

Primaqua

Primaqua

Radenci

Costella

Maks-2

Fara

Radenska Naturelle

Radenska Naturelle

Radenci

Cana Royal Water

Cana

Serdica

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Slovenien

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Life Spring | Heba B | Bujanovac, Srbija |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Life Spring

Heba B

Bujanovac, Srbija

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Slovakiet

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Budiš | B-5 | 038 23 Budiš |
| | B-6 | |
| Fatra | BJ-2 | 036 01 Martin - časť Záturčie |
| Fatra extra | BJ-4 | |
| Maštinská | HM-1 | 987 01 Maštinec |
| Ave | ST-1 | |
| Ľubovnianka magnéziová | LZ-6 (Veronika) | 065 11 Nová Ľubovňa |
| MISS+ magnéziovo-kremíková | HZ-1 (SiSi) | |
| Gemerka | HVŠ-1 | 982 01 Tornaľa |
| Maxia | ŠB-12 | |
| Baldovská | BV-1 (Baldovce II) | 053 04 Baldovce |
| | B-4A (Polux) | |
| Salvator I | S-1 (Cifrovaný) | 082 36 Lipovce |
| Salvator | S-2 (Salvator) | |
| Slatina | BB-2 | 935 84 Slatina |
| Santovka | B-6 | 935 87 Santovka |
| Čerínska minerálka | ČAM-1 | 974 01 Čačín |
| Mitická | MP-1 | 913 22 Trenčianske Mitice |
| MINERA | HG-3 | 913 21 Mníchova Lehota |
| Kláštorná Kalcia | KM-1 (Kláštorný) | 038 43 Kláštor pod Znievom |
| Matúšov prameň | CC-1 (Matúšov prameň) | 916 34 Lúka |
| Korytnica | S-2 (Antonín) | 037 73 Liptovská Osada - časť Korytnica |
| | S-7 (Klement) | |
| Cigeľská | CH-1 (Štefan) | 086 02 Cigeľka |
| 24 MAGNA | HKV-2 (Fedorka) | 037 73 Liptovská Osada - časť Korytnica |
| Brusnianka | BC-1 (Ondrej) | 976 62 Brusno |
| Sulinka | MS-1 (Johanus) | Sulín, 065 45 Malý Lipník |
| Smokovecká kyselka | SK-1 (Smokovecká kyselka I) | 062 01 Starý Smokovec |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Budiš

B-5

038 23 Budiš

B-6

Fatra

BJ-2

036 01 Martin - časť Záturčie

Fatra extra

BJ-4

Maštinská

HM-1

987 01 Maštinec

Ave

ST-1

Ľubovnianka magnéziová

LZ-6 (Veronika)

065 11 Nová Ľubovňa

MISS+ magnéziovo-kremíková

HZ-1 (SiSi)

Gemerka

HVŠ-1

982 01 Tornaľa

Maxia

ŠB-12

Baldovská

BV-1 (Baldovce II)

053 04 Baldovce

B-4A (Polux)

Salvator I

S-1 (Cifrovaný)

082 36 Lipovce

Salvator

S-2 (Salvator)

Slatina

BB-2

935 84 Slatina

Santovka

B-6

935 87 Santovka

Čerínska minerálka

ČAM-1

974 01 Čačín

Mitická

MP-1

913 22 Trenčianske Mitice

MINERA

HG-3

913 21 Mníchova Lehota

Kláštorná Kalcia

KM-1 (Kláštorný)

038 43 Kláštor pod Znievom

Matúšov prameň

CC-1 (Matúšov prameň)

916 34 Lúka

Korytnica

S-2 (Antonín)

037 73 Liptovská Osada - časť Korytnica

S-7 (Klement)

Cigeľská

CH-1 (Štefan)

086 02 Cigeľka

24 MAGNA

HKV-2 (Fedorka)

037 73 Liptovská Osada - časť Korytnica

Brusnianka

BC-1 (Ondrej)

976 62 Brusno

Sulinka

MS-1 (Johanus)

Sulín, 065 45 Malý Lipník

Smokovecká kyselka

SK-1 (Smokovecká kyselka I)

062 01 Starý Smokovec

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Finland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Vellamo | Viikinäisten syvälähde | Heinola |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Vellamo

Viikinäisten syvälähde

Heinola

Liste over naturligt mineralvand fra tredjelande anerkendt af Finland

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Brecon Carreg | Brecon Carreg | Llwyn Dewi Trapp borehole within Carmarthensire County, Wales (UK) |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Brecon Carreg

Brecon Carreg

Llwyn Dewi Trapp borehole within Carmarthensire County, Wales (UK)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Sverige

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| ÅIVE | Åive | Hirvasåive |
| Åre Water | Åre källa | Englandsviken, Åre |
| Coop | Hellebrunn | Jeppetorp, Hällefors |
| Guttsta källa | Guttsta källa | Guttsta, Kolsva |
| Ramlösa | Döbelius källa | Ramlösa Hälsobrunn, Helsingborg |
| Ramlösa | Jacobs källa | Ramlösa Hälsobrunn, Helsingborg |
| Sätra Brunn | Trefaldighetskällan Sätrabrunn | Sätra Brunn, Sala |
| Storskogen | Storskogens källa | Storskogen 12, Töllsjö |
| Söderåsen | Söderåsen | Mossvägen, Hofors |
| Tollagården | Tollagårdens källa | Tollagården, Gesunda |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

ÅIVE

Åive

Hirvasåive

Åre Water

Åre källa

Englandsviken, Åre

Coop

Hellebrunn

Jeppetorp, Hällefors

Guttsta källa

Guttsta källa

Guttsta, Kolsva

Ramlösa

Döbelius källa

Ramlösa Hälsobrunn, Helsingborg

Ramlösa

Jacobs källa

Ramlösa Hälsobrunn, Helsingborg

Sätra Brunn

Trefaldighetskällan Sätrabrunn

Sätra Brunn, Sala

Storskogen

Storskogens källa

Storskogen 12, Töllsjö

Söderåsen

Söderåsen

Mossvägen, Hofors

Tollagården

Tollagårdens källa

Tollagården, Gesunda

2.   DET FORENEDE KONGERIGE (NORDIRLAND)

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Det Forenede Kongerige (Nordirland)

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Anu Irish Natural Mineral Water | Anu Irish Water | Coolkeeran Road, Armoy, Co. Antrim, Northern Ireland |
| Classic | Classic | Edward Street, Lurgan, Craigavon, Co. Armagh |
| Rocwell Spring | Rocwell | Limehill Road, Pomeroy, Co. Tyrone |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Anu Irish Natural Mineral Water

Anu Irish Water

Coolkeeran Road, Armoy, Co. Antrim, Northern Ireland

Classic

Classic

Edward Street, Lurgan, Craigavon, Co. Armagh

Rocwell Spring

Rocwell

Limehill Road, Pomeroy, Co. Tyrone

3.   DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Norge

I henhold til artikel 1 i E direktiv 2009/54/EF, der er medtaget i EØS-aftalen, bilag II, kapitel XII, punkt 26, har Norge underrettet Kommissionen om følgende konsoliderede liste, der erstatter alle lister, der tidligere er offentliggjort i EØS-afsnittet i samt EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende.

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Bonaqua Silver | Telemark kilden | Fyresdal |
| Eira | Eira kilden | Eresfjord |
| Farris | Kong Olavs kilde | Larvik |
| Isbre | Isbre kilden | Buhaugen, Osa, Ulvik |
| Isklar | Isklar kildene | Vikebygd i Ullensvang |
| Fyresdal | Fyresdal kilden | Fyresdal |
| Olden | Blåfjell kilden | Olderdalen |
| Osa | Osa kilden | Ulvik/Hardanger |
| Rustad Spring | Rustad kilden | Rustad/Elverum |
| Snåsa | Snåsakilden | Snåsa |
| Voss | Vosskilden | Vatnestrøm/Iveland |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Bonaqua Silver

Telemark kilden

Fyresdal

Eira

Eira kilden

Eresfjord

Farris

Kong Olavs kilde

Larvik

Isbre

Isbre kilden

Buhaugen, Osa, Ulvik

Isklar

Isklar kildene

Vikebygd i Ullensvang

Fyresdal

Fyresdal kilden

Fyresdal

Olden

Blåfjell kilden

Olderdalen

Osa

Osa kilden

Ulvik/Hardanger

Rustad Spring

Rustad kilden

Rustad/Elverum

Snåsa

Snåsakilden

Snåsa

Voss

Vosskilden

Vatnestrøm/Iveland

Liste over naturligt mineralvand anerkendt af Island

I henhold til artikel 1 i direktiv 2009/54/EF, der er medtaget i EØS-aftalen, bilag II, kapitel XII, punkt 26, har Island underrettet Kommissionen om følgende konsoliderede liste, der erstatter alle lister, der tidligere er offentliggjort i EØS-afsnittet i samt EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende.

| Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss |

Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss

---

(1)  EUT L 164 af 26.6.2009, s. 45.

(2)  Mineralvandet anvendes kun som ingrediens til fremstilling af drikkevarer og er derfor ikke et særskilt mærke på markedet.

(3)  For dette mineralvand findes der i øjeblikket ikke noget varemærke, eller varemærket er ikke fastlagt.

(4)  Kilden anvendes ikke i øjeblikket, og der er derfor ikke noget varemærke.

((2))  For dette mineralvand findes der i øjeblikket ikke noget varemærke, eller varemærket er ikke fastlagt.

((3))  Kilden anvendes ikke i øjeblikket, og der er derfor ikke noget varemærke.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/153 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/153

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11100 — MUTARES / WALOR INTERNATIONAL)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 263/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Mutares SE & Co. KGaA (»Mutares«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Mutares SE & Co. KGaA (»Mutares«, Tyskland)

| — | Walor International S.A.S. (»Walor«, Frankrig). |
| --- | --- |

—

Walor International S.A.S. (»Walor«, Frankrig).

Mutares erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Walor.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Mutares er et investeringsselskab med fokus på at købe dele af store selskaber og mellemstore virksomheder i forskellige sektorer |
| --- | --- |

—

Mutares er et investeringsselskab med fokus på at købe dele af store selskaber og mellemstore virksomheder i forskellige sektorer

| — | Walor fremstiller og leverer dele og tilbehør til motorkøretøjer, herunder drivlinjer og styresystemer, samt komponenter til energisektoren. |
| --- | --- |

—

Walor fremstiller og leverer dele og tilbehør til motorkøretøjer, herunder drivlinjer og styresystemer, samt komponenter til energisektoren.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11100 — MUTARES / WALOR INTERNATIONAL

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/155 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/155

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 263/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE MED OPRINDELSE I EN MEDLEMSSTAT

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

»Ser koryciński swojski«

EU-nr.: PGI-PL-0835-AM01 — 28.4.2023

BOB ( ) BGB (X)

1.   Produktets betegnelse

»Ser koryciński swojski«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Polen

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Ministeriet for landbrug og udvikling af landdistrikter

—

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

Beskrivelse af produktet

Ændring 1 Teksten i punkt 4 i varespecifikationen og punkt 3.2 i enhedsdokumentet (3.2 Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1):

Sætningerne: »Ser koryciński swojski« er en modnet ost, der fremstilles af fuldfed rå komælk, og som tilsættes løbe og kogesalt. Der kan tilsættes krydderier og krydderurter"

erstattes af følgende sætninger:

»Ser koryciński swojski« er en modnet ost, der fremstilles af fuldfed rå komælk, og som tilsættes løbe og kogesalt. Der kan tilsættes krydderier, krydderurter, frø, frugter, nødder, grøntsager og svampe".

Ændring 2

Ændring 2 Efter punkt 3.3, tredje led, i enhedsdokumentet (Råvarer) og i punkt 4, underafsnit III, i varespecifikationen:

Sætningen: »Mulige råvarer — tørrede krydderier og krydderurter: peber, chili, basilikum, dild, persille, løvstikke, mynte, sort kommen, vild hvidløg, kommen, paprika, merian, oregano, krydrede og tørrede svampe«

erstattes af følgende sætning:

»Mulige råvarer — peber, chili, basilikum, dild, persille, løvstikke, mynte, sortkommen, vild hvidløg, kommen, paprika, merian, oregano, andre krydderier, hvidløg, purløg, oliven, svampe, frø, grøntsager, nødder, frugt«.

Sætningen:

»Friske krydderier og krydderurter: hvidløg, paprika, oliven; friske krydderurter: dild, purløg, basilikum, mynte og merian« udgår.

Ændring 3

Efter punkt 3.3, tredje led, i enhedsdokumentet (Råvarer):

Følgende sætning udgår: »Fremstillingen af osten skal senest påbegyndes fem timer efter malkning«.

Begrundelse: Nedkøling og forarbejdning af mælken skal foregå i overensstemmelse med afsnit IX, kapitel I, underafsnit II, del B, i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer.

Ændring 4

I punkt 4 i enhedsdokumentet (Præcis afgrænsning af det geografiske område)

Sætningen: »Ser koryciński swojski« fremstilles i tre kommuner i Podlaskie-provinsen i Suchowola-distriktet, nemlig Korycin, Suchowola og Janów"

erstattes af følgende sætning:

»Ser koryciński swojski« fremstilles i tre kommuner i Podlaskie-provinsen i Sokółka-distriktet, nemlig Korycin, Suchowola og Janów".

Begrundelse: Rettelse af en indlysende typografisk fejl. De anførte kommuner ligger i Sokółka-distriktet og ikke i Suchowola-distriktet.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

»Ser koryciński swojski«

»Ser koryciński swojski«

EU-nr.: PGI-PL-0835-AM01 — 28.4.2023

EU-nr.: PGI-PL-0835-AM01 — 28.4.2023

BOB ( ) BGB (X)

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Ser koryciński swojski«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Ser koryciński swojski« er en modnet ost, der fremstilles af fuldfed rå komælk, og som tilsættes løbe og kogesalt. Der kan tilsættes krydderier, krydderurter, frø, frugter, nødder, grøntsager og svampe.

»Ser koryciński swojski« har en fladtrykt kugleform (geoide-formet) med et ellipseformet tværsnit. Den måler op til 30 cm i diameter (afhængigt af størrelsen af den osteform, der er anvendt til fremstilling af osten, og antallet af oste, der er lagt i den) og måler 2,5-5 kg (afhængigt af den osteform, der er anvendt, og modningstiden).

»Ser koryciński swojski« har mange små huller af forskellig størrelse og form. Osten har en rillet overflade.

Ost, der sælges under betegnelsen »ser koryciński swojski«, inddeles i tre kategorier alt efter lagringstiden.

»Ser koryciński swojski« — świeży (frisk) — modnes i 2-4 dage.

świeży

»Ser koryciński swojski« — leżakowany (lagret) — modnes og lagres i 5-14 dage.

leżakowany

»Ser koryciński swojski« — dojrzały (modnet) — modnes og lagres i mere end 14 dage.

dojrzały

Lagringstiden ændrer ikke de særlige karakteristika ved "ser koryciński swojski.

Beskrivelse af »ser koryciński swojski« alt efter lagringstiden

| Gruppe af karakteristika eller ingredienser | Karakteristikum eller ingrediens | Frisk »ser koryciński swojski« | Lagret »ser koryciński swojski« | Modnet »ser koryciński swojski« |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Farve | Udvendig farve | Flødefarvet | Strågul | Gullig eller gul |
| Indvendig farve | Flødefarvet | Flødefarvet-strågul | Strågul |
| Konsistens | Udvendig konsistens | Samme konsistens udvendig som indvendig | En smule hård udvendig og blød indvendig | Skrøbelig gul skorpe med et hvidligt overtræk |
| Indvendig konsistens | Våd, elastisk, med jævnt fordelte små huller (ca. 1 mm) | Fugtig, elastisk, med ensartede og jævnt fordelte huller (ca. 2 mm) | En smule fugtig, elastisk, med ensartede og jævnt fordelte huller |
| Organoleptiske kendetegn | Smag | Overvejende mild, cremet og gummiagtig. Knaser, når man sætter tænderne i den | En smule salt med en mærkbar nøddeagtig overtone | Udpræget tør, ret salt i det ydre lag, men lidt mindre salt mod midten, lettere nøddeagtig smag |
| Aroma | En dominerende aroma af frisk smør | Let aroma af tørret ost | Aroma af tørret ost |
| Fysisk-kemiske egenskaber | Vand | ≤ 53  % | ≤ 48  % | ≤ 43  % |
| Fedt | ≤ 20  % | ≤ 22  % | ≤ 30  % |

Gruppe af karakteristika eller ingredienser

Karakteristikum eller ingrediens

Frisk »ser koryciński swojski«

Lagret »ser koryciński swojski«

Modnet »ser koryciński swojski«

Farve

Udvendig farve

Flødefarvet

Strågul

Gullig eller gul

Indvendig farve

Flødefarvet

Flødefarvet-strågul

Strågul

Konsistens

Udvendig konsistens

Samme konsistens udvendig som indvendig

En smule hård udvendig og blød indvendig

Skrøbelig gul skorpe med et hvidligt overtræk

Indvendig konsistens

Våd, elastisk, med jævnt fordelte små huller (ca. 1 mm)

Fugtig, elastisk, med ensartede og jævnt fordelte huller (ca. 2 mm)

En smule fugtig, elastisk, med ensartede og jævnt fordelte huller

Organoleptiske kendetegn

Smag

Overvejende mild, cremet og gummiagtig. Knaser, når man sætter tænderne i den

En smule salt med en mærkbar nøddeagtig overtone

Udpræget tør, ret salt i det ydre lag, men lidt mindre salt mod midten, lettere nøddeagtig smag

Aroma

En dominerende aroma af frisk smør

Let aroma af tørret ost

Aroma af tørret ost

Fysisk-kemiske egenskaber

Vand

≤ 53  %

≤ 48  %

≤ 43  %

Fedt

≤ 20  %

≤ 22  %

≤ 30  %

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den mælk, der anvendes til fremstilling af »ser koryciński swojski«, kommer fra køer, der har været holdt på græs mindst 150 dage om året. Dyrene fodres ved anvendelse af traditionelle metoder. Om vinteren fodres de med enghø, kornarter (byg, rug, hvede og kornblandinger) eller ensilage.

| — | De basale råvarer er komælk, løbe, kogesalt (der tilsættes ca. 3 g for hver 10 l mælk) og salt, der gnides ind i osten efter formning. |
| --- | --- |

—

De basale råvarer er komælk, løbe, kogesalt (der tilsættes ca. 3 g for hver 10 l mælk) og salt, der gnides ind i osten efter formning.

| — | Mulige råvarer — peber, chili, basilikum, dild, persille, løvstikke, mynte, sort kommen, vild hvidløg, kommen, paprika, merian, oregano, andre krydderier, hvidløg, purløg, oliven, svampe, frø, grøntsager, nødder, frugt. |
| --- | --- |

—

Mulige råvarer — peber, chili, basilikum, dild, persille, løvstikke, mynte, sort kommen, vild hvidløg, kommen, paprika, merian, oregano, andre krydderier, hvidløg, purløg, oliven, svampe, frø, grøntsager, nødder, frugt.

Den mælk, der anvendes til fremstilling af osten, er fuldfed rå mælk. Ingen form for fysisk eller kemisk forarbejdning er tilladt med undtagelse af fjernelse af makroskopiske urenheder ved filtrering og køling ved rumtemperatur i konserveringsøjemed.

Anvendelsen af forskellige krydderier har udelukkende til formål at give aroma til osten og ændrer ikke karakteristikaene ved »ser koryciński swojski«.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

| — | opvarming af mælken og tilsætning af løbe og salt |
| --- | --- |

—

opvarming af mælken og tilsætning af løbe og salt

| — | koagulering af mælken |
| --- | --- |

—

koagulering af mælken

| — | valleafdrypning |
| --- | --- |

—

valleafdrypning

| — | valledræning |
| --- | --- |

—

valledræning

| — | formning |
| --- | --- |

—

formning

| — | saltning |
| --- | --- |

—

saltning

| — | modning. |
| --- | --- |

—

modning.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Alle producenter af »ser koryciński swojski« skal anvende det fælles logo »ser koryciński swojski« i deres mærkning. Logoet »ser koryciński swojski« tildeles via Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego (foreningen af osteproducenter i Korycin).

Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego

Reglerne for tildeling af logoet medfører ikke, at producenter, der ikke er medlem af foreningen, forskelsbehandles.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Ser koryciński swojski« fremstilles i tre kommuner i Podlaskie-provinsen i Sokółka-distriktet, nemlig Korycin, Suchowola, Janów.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område, hvor »ser koryciński swojski« fremstilles, ligger i mellemregionen Wysoczyzna Białostocka (Białystok-højsletten), som er del af makroregionen Niziny Północnopodlaskiej (den nordlige del af Poladsie-lavsletten) — et moræneland med søer, der er kendetegnet ved marsklavninger blandt vidtstrakte højsletter. Områdets varierende landskab blev skabt under de forskellige istider. Den nordlige del af Poladsie-sletten består af flere mindre delområder med dale, sænkninger, sletter og højsletter, herunder højsletten Wysoczyzna Białostocka. Højsletterne ligger på et morænelag og frembyder meget stor morfologisk mangfoldighed. De mest hyppigt forekommende landskabsformer er her eroderede morænebakker og åse, som på visse steder hæver sig 200 m over havets overflade.

Dette lavland har et klima, som bliver til væsentlig mere fastlandsklima mod øst (den vestlige del af Polen er derimod overvejende præget af havklima). Det område, hvor »ser koryciński swojski« fremstilles, ligger i den sydlige del af det nordøstlige Polen, som anses for at være den koldeste region i hele landet, bortset fra bjergene. Vinteren er lang (i gennemsnit ca. 110 dage) med de laveste temperaturer i landet: den gennemsnitlige lufttemperatur i januar ligger på mellem -5 og -6 °C (for Warsawa ligger gennemsnittet i januar på ca. -3,5 °C), og sneen bliver liggende forholdsvis længe. Sommeren varer ca. 90 dage og er forholdsvis varm med en gennemsnitstemperatur i juli på ca. 18 °C. Overgangsperioderne er kortere end i den centrale del af landet. Den gennemsnitlige årlige nedbørsmængde er ca. 650 mm. Det meste af nedbøren falder i perioden april-september. Nedbøren falder som regel på et godt tidspunkt, eftersom 70 % af al nedbøren falder i dyrkningsperioden, hvilket er godt for enge og græsmarker. Hyppigheden af nedbør i dyrkningsperioden er også gunstig, eftersom der falder nedbør i ca. 94 dage. Dyrkningsperioden er kort. Dyrkningsperioden, der begynder efter første tredjedel af april og slutter i slutningen af oktober, varer i ca. 200 dage.

I den region, hvor »ser koryciński swojski« fremstilles, findes der ingen tunge industrier. De industrivirksomheder, som opererer i regionen, er involveret i landbrugsfødevaresektoren, især mælkeforarbejdning. Det meste af jorden anvendes til landbrug eller skovbrug. Landbrugsarealerne, hvoraf de fleste tilhører enkeltbedrifter, udgør en væsentlig del af området. De fleste af landbrugsarealerne har en lav produktionsværdi og er sparsomt bevokset med skov.

At Podlaskie-provinsen, der omfatter det i punkt 4 nævnte område, er orienteret mod fremstilling af mælk og mejeriprodukter, viser sig ved, at provinsen har den største andel af græsningsarealer i Polen, svarende til 35,4 % af den opdyrkede jord. Græsmarker udgør en andel på 13 %, enge en andel på 22,4 %. Podlaskie er den provins, der har næstflest kreaturer i Polen. Det forsyner markedet med én ud af tre liter mælk, der fremstilles i Polen, og én ud af fem pakker smør. Mælkeproducenterne i provinsen producerer i gennemsnit 33,3 ton mælk i forhold til et nationalt gennemsnit på 16,2 ton. Provinsen andel af det nationale tal er stadig stigende.

Provinsen har traditionelt været orienteret mod fremstilling af mælk og mejeriprodukter på grund af det tidligere lave industrialiseringsniveau, et fortsat lavt investeringsniveau, høj arbejdsløshed og lave lønninger. Tidligere solgtes hovedsagelig rå mælk, men på mange gårde blev der også fremstillet smør og »ser koryciński swojski« til eget forbrug eller med henblik på salg. Ostefremstilling gav især mulighed for at anvende den mælk, der blev produceret på gårdene, og for at diversificere kosten. Den særlige knowhow, som producenter af »ser koryciński swojski« besidder, viser sig især ved, at de anvender upasteuriseret mælk til fremstilling af osten og vender produktet på forskellige tidspunkter i modningsprocessen på baggrund af deres viden og erfaring.

»Ser koryciński swojski« har en særlig form, hvilket skyldes de forme, som osten laves i. Disse kar giver også osten den karakteristiske rillede overflade. Osten fremstilles af fuldfed upasteuriseret mælk, der giver den karakteristiske aroma af frisk mælk. Det er en fugtig og elastisk ost med mange ensartede og jævnt fordelte små huller.

Sammenhængen mellem »ser koryciński swojski« og området er baseret på dens særlige karakteristika og omdømme.

De særlige karakteristika ved »ser koryciński swojski« er udviklet i de mange produktionsår, og produktionsmetoden og hertil knyttede praktiske færdigheder er blevet givet videre fra generation til generation, da der i mejeriteknologi- og produktionsmanualer ikke gives en beskrivelse af, hvordan produktet fremstilles, der er tæt knyttet til det i punkt 4 nævnte geografiske område. Produktet har et godt omdømme, hvilket de mange artikler i medierne, henvisninger på internettet og antallet af modtagne priser vidner om. »Ser koryciński swojski« sælges i velansete butikker til en pris, der kan være op til 50 % højere end prisen for andre løbeoste. »Ser koryciński swojski« sælges over internettet til nøjagtig samme pris som »oscypek«, der er en beskyttet oprindelsesbetegnelse.

Ost fra Korycin (ser koryciński) vandt førsteprisen og titlen »Smak Roku« på Polagra landbrugsmessen i Poznań i 2004, en »Perła« i konkurrencen Nasze Kulinarne Dziedzictwo (vores kulinariske arv) og titlen »Podlaska Marka Roku« i smagskategorien. Ostefestivalen i Korycin (Święto sera korycińskiego) er blevet afholdt hvert efterår siden 2004. »Ser koryciński swojski« blev i 2005 optaget på den nationale liste over traditionelle produkter, der udarbejdes af ministeriet for landbrug og udvikling af landdistrikterne.

ser koryciński

Smak Roku

Perła

Nasze Kulinarne Dziedzictwo

Podlaska Marka Roku

Święto sera korycińskiego

»Ser koryciński swojski« bliver stadig mere kendt og efterspurgt, især i den nordlige og centrale del af Polen. Hvert år gøres der reklame for osten på Podlasie-festivalen (»Podlasie w stolicy«) i Warsawa.

I regionale og nationale medier henvises regelmæssigt til den anerkendelse og popularitet, som ost fra Korycin nyder: Gazeta Wyborcza (Białystok), 4.-5. juni 2005 — »Podlasie w stolicy«, Kurier Poranny, 4. juli 2005 — »Tłoczno i smacznie«, Gazeta Współczesna, 12. september 2005 — »Zrób sobie swojski ser«, Gazeta Współczesna, 29. september 2005 — »Święto sera po raz drugi«, Gazeta Współczesna, 4. oktober 2005 — »Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak...Swojskiego sera smak«, Gazeta Współczesna, 29. november 2005 — »Projekt dla sera«, Gazeta Współczesna, 24. september 2007 — »Magia Smaku«, Gazeta Współczesna, 25. september 2007 — »Pierwsza przydomowa serowarnia«, Gazeta Współczesna, 23. oktober 2007 — »Sery to jest przyszłość«, Kurier Poranny, 17. oktober 2007 — »Niektórzy wracają«, Kurier Poranny, 19. januar 2008 — »Dobra marka To jest to!«, Gazeta Współczesna, 17. marts 2008 — »Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej«, GWAGRO, 19. maj 2008 — »Danie warte »Perły««, Gazeta Współczesna, 11. juni 2008 — »Podlasie w stolicy«, Gazeta Współczesna, 19. juni 2008 — »Serowarnia po polsku«, Gazeta Wyborcza Duży Format, 16. februar 2009 — »Bambus w szynce«, Gazeta Współczesna, 17. marts 2009 — »To były smaki«, Gazeta Wyborcza (Białystok), 15. maj 2009 — »Wspólna dla wszystkich jest kaczka - mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni«, Gazeta Współczesna, 9. juni 2009 — »Dobre smaki można promować«, Gazeta Współczesna, 16. juni 2009 — »Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy«. En internetsøgning på »ser koryciński« giver 10 sider med søgeresultater. »Ser koryciński swojski« er også beskrevet i den frie encyklopædi Wikipedia.

Gazeta Wyborcza

Podlasie w stolicy

Kurier Poranny

Tłoczno i smacznie

Gazeta Współczesna

Zrób sobie swojski ser

Gazeta Współczesna

Święto sera po raz drugi

Gazeta Współczesna

Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak...Swojskiego sera smak

Gazeta Współczesna

Projekt dla sera

Gazeta Współczesna

Magia Smaku

Gazeta Współczesna

Pierwsza przydomowa serowarnia

Gazeta Współczesna

Sery to jest przyszłość

Kurier Poranny

Niektórzy wracają

Kurier Poranny

Dobra marka To jest to!

Gazeta Współczesna

Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej

GWAGRO

Danie warte »Perły«

Gazeta Współczesna

Podlasie w stolicy

Gazeta Współczesna

Serowarnia po polsku

Gazeta Wyborcza Duży Format

Bambus w szynce

Gazeta Współczesna

To były smaki

Gazeta Wyborcza

Wspólna dla wszystkich jest kaczka - mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni

Gazeta Współczesna

Dobre smaki można promować

Gazeta Współczesna

Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/produkty-zarejestrowane-jako-chronione-nazwy-pochodzenia-chronione-oznaczenia-geograficzne-oraz-gwarantowane-tradycyjne-specjalnosci

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

1

---