# Официален вестник C 264/2023

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 264 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6627 юли 2023 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 264

Издание на български език

Информация и известия

Година 6627 юли 2023 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2023/C 264/01 | Известие на Комисията — Насоки относно стратегиите и плановете за адаптиране на държавите членки | 1 |

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2023/C 264/01

Известие на Комисията — Насоки относно стратегиите и плановете за адаптиране на държавите членки

1

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2023/C 264/02 | Известие на вниманието на субектите на данни, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета и в Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека | 32 |
| 2023/C 264/03 | Известие на вниманието на лицата и образуванията, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета, изменено с Решение (ОВППС) 2023/1500 на Съвета, и в Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета, прилаган с Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/1495 на Съвета относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека | 34 |
| 2023/C 264/04 | Решение на Съвета от 25 юли 2023 година за назначаване на един заместник-член от Унгария в Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място | 35 |
| 2023/C 264/05 | Решение на Съвета от 25 юли 2023 година за назначаване на един заместник-член от Нидерландия на управителния съвет на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) | 37 |
| 2023/C 264/06 | Решение на Съвета от 25 юли 2023 година за назначаване на един член и един заместник-член от Унгария в управителния съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа | 39 |
| | Европейска комисия |
| 2023/C 264/07 | Нова национална страна на разменни евромонети | 41 |
| 2023/C 264/08 | Обменен курс на еврото — 26 юли 2023 година | 42 |
| | Европейска служба за подбор на персонал |
| 2023/C 264/09 | Обявление за конкурс на общо Основание | 43 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2023/C 264/02

Известие на вниманието на субектите на данни, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета и в Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека

32

2023/C 264/03

Известие на вниманието на лицата и образуванията, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета, изменено с Решение (ОВППС) 2023/1500 на Съвета, и в Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета, прилаган с Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/1495 на Съвета относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека

34

2023/C 264/04

Решение на Съвета от 25 юли 2023 година за назначаване на един заместник-член от Унгария в Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място

35

2023/C 264/05

Решение на Съвета от 25 юли 2023 година за назначаване на един заместник-член от Нидерландия на управителния съвет на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop)

37

2023/C 264/06

Решение на Съвета от 25 юли 2023 година за назначаване на един член и един заместник-член от Унгария в управителния съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа

39

Европейска комисия

2023/C 264/07

Нова национална страна на разменни евромонети

41

2023/C 264/08

Обменен курс на еврото — 26 юли 2023 година

42

Европейска служба за подбор на персонал

2023/C 264/09

Обявление за конкурс на общо Основание

43

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2023/C 264/10 | Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията | 44 |
| 2023/C 264/11 | Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 63 |
| 2023/C 264/12 | Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 67 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2023/C 264/10

Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

44

2023/C 264/11

Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

63

2023/C 264/12

Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

67

---

| | Поправки |
| --- | --- |
| | Поправка на Открита покана за представяне на предложения — GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 — ReferNet — Европейската мрежа на Cedefop за професионално образование и обучение (ПОО) ( OB C 243, 10.7.2023 г. ) | 70 |

Поправки

Поправка на Открита покана за представяне на предложения — GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 — ReferNet — Европейската мрежа на Cedefop за професионално образование и обучение (ПОО) ( OB C 243, 10.7.2023 г. )

( OB C 243, 10.7.2023 г. )

70

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/1

---

ИЗВЕСТИЕ НА КОМИСИЯТА

Насоки относно стратегиите и плановете за адаптиране на държавите членки

(2023/C 264/01)

Съдържание

| Въведение | 2 |
| --- | --- |

| Основни характеристики на политиката за адаптиране | 3 |
| --- | --- |

| Ключови стъпки по пътя на разработването или актуализирането на стратегии/планове за адаптиране | 4 |
| --- | --- |

| Стъпка 1: | Създаване на институционална рамка за привличане на заинтересовани страни | 4 |
| --- | --- | --- |

Стъпка 1:

| Стъпка 2: | Изготвяне на оценки на риска и уязвимостта във връзка с изменението на климата | 9 |
| --- | --- | --- |

Стъпка 2:

| Стъпка 3: | Определяне и приоритизиране на варианти за адаптиране | 15 |
| --- | --- | --- |

Стъпка 3:

| Стъпка 4: | Разработване на план за действие и предприемане на действия за адаптиране | 17 |
| --- | --- | --- |

Стъпка 4:

| Стъпка 5: | Наблюдение и оценка | 19 |
| --- | --- | --- |

Стъпка 5:

| Приложение I — | Примерен образец на стратегия за адаптиране | 23 |
| --- | --- | --- |

Приложение I —

| Приложение II — | Нови области на политиката за адаптиране | 27 |
| --- | --- | --- |

Приложение II —

| Справедлива устойчивост | 27 |
| --- | --- |

| Неправилно адаптиране | 27 |
| --- | --- |

| Природосъобразни решения | 29 |
| --- | --- |

| Свързани с климата изпитвания на устойчивостта | 30 |
| --- | --- |

Въведение

Неотдавнашните екстремни явления — горски пожари, суша, наводнения и горещи вълни с фатални последици — както в цяла Европа, така и по света, показаха, че последиците от изменението на климата засягат нашите общества по-силно и по-бързо, отколкото науката е прогнозирала. Увеличаването на броя на екстремните метеорологични явления и природните бедствия оказва все по-голямо въздействие върху физическото и психичното здраве на хората, върху останалата част от природата и върху стопанските активи. В шестия доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) (1) се посочва, че „адаптирането в глобален мащаб е предимно бавно, изолирано и с постепенен характер и „дори при намаление на емисиите, достатъчно за постигане на целите на Парижкото споразумение, ще бъде необходима трансформационна адаптация“ (2).

За съжаление тези събития, както и докладът на МКИК, показаха и липсата на готовност и несъответствието между заплахите, свързани с климата, и съществуващите механизми и структури за реагиране. Въпреки че съществува неопределеност при оценката на бъдещите климатични рискове, това какъв ще бъде крайният резултат по отношение на температурата до 2100 година — добър, лош или много лош — всъщност не променя възможностите, с които разполага политиката за адаптиране към изменението на климата понастоящем. Ясно е, че за да се повиши готовността на обществото за справяне със засилващото се въздействие на изменението на климата, публичният сектор трябва да играе още по-голяма роля в осигуряването на необходимите издържливост спрямо изменението на климата и устойчиви инвестиции. Необходимо е също така да се доразвият и установят подходящите регулаторни условия и възможности за планиране, така че различните участници и пазари да могат да ги следват с увереност и сигурност и да насочват инвестициите към постигане на устойчивост.

Стратегията на ЕС за адаптация от 2013 г. насърчава всички държави — членки на ЕС, да приемат всеобхватни стратегии за адаптиране. Комисията публикува и Насоки относно разработването на стратегии за адаптиране, за да подпомогне държавите — членки на ЕС, при изготвянето на техните стратегии за адаптиране. През периода 2013—2018 г. броят на държавите — членки на ЕС, които имат стратегии за адаптиране, рязко нарасна от 15 на 25, а до 2020 г. всички държави — членки на ЕС, бяха изготвили своите стратегии. Те обаче се различават значително по своя обхват, постигането на резултати и метода на изпълнение.

В Регламента относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата от 2018 г. адаптирането към изменението на климата е разгледано по два начина. На първо място, в тях се определят текущите задължения за докладване пред държавите — членки на ЕС, относно адаптирането към изменението на климата. На второ място, в тях се посочва, че всяка държава — членка на ЕС, трябва да определи в своя интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, където е уместно, други общи и конкретни цели, включително, наред с други измерения, цели за адаптиране към изменението на климата.

В отговор на развиващата се ситуация и за да се насърчат структурни промени, в новата Стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата (от 2021 г.) бяха очертани по-големи амбиции и тя беше разширена, за да обхване нови области и приоритети, така че да се допринесе за пътя на ЕС към постигане на издръжливост спрямо изменението на климата, което налага преразглеждане на Насоките от 2013 г. относно разработването на стратегии за адаптиране.

Освен това през юли 2021 г. влезе в сила Европейският закон за климата. Докато преди това задълженията съгласно Регламента относно управлението, свързани с адаптирането, имаха по-скоро процедурен характер, с Европейския закон за климата беше установено задължение за адаптиране. По-конкретно, в него се установява изискването за гарантиране на постоянен напредък в повишаването на адаптивната способност, укрепването на устойчивостта и намаляването на уязвимостта от изменението на климата в съответствие с член 7 от Парижкото споразумение. В Европейския закон за климата се съдържат разпоредби за национални стратегии и планове за адаптиране (заедно с тези на равнището на Съюза) и се формулират очаквания за качеството на политиката за адаптиране и резултатите от нея. В него се изисква Комисията редовно да оценява съответствието на съответните национални мерки с напредъка по отношение на адаптирането и да отправя препоръки, когато установи, че мерките на дадена държава — членка на ЕС, не съответстват на гарантирането на напредък по отношение на повишаването на адаптивната способност, укрепването на устойчивостта и намаляването на уязвимостта от изменението на климата.

В съответствие с тези разпоредби целта на настоящите насоки е:

| — | подпомагане на държавите — членки на ЕС, при преразглеждането на техните стратегии за адаптиране и при изготвянето/преразглеждането на техните планове за адаптиране, за да посрещат предизвикателствата, свързани с адаптирането, пред които се изправят, като се вземат предвид различията в техните административни структури и траекториите за планиране на адаптирането, които те вече са избрали; |
| --- | --- |

—

подпомагане на държавите — членки на ЕС, при преразглеждането на техните стратегии за адаптиране и при изготвянето/преразглеждането на техните планове за адаптиране, за да посрещат предизвикателствата, свързани с адаптирането, пред които се изправят, като се вземат предвид различията в техните административни структури и траекториите за планиране на адаптирането, които те вече са избрали;

| — | очертаване на ключовите характеристики, които са от съществено значение за предоставянето на качествена политика за адаптиране и резултати от нея. Тъй като въздействието на изменението на климата изисква по-систематичен и незабавен отговор, стратегиите и плановете за адаптиране, които не интегрират всички области на политиката и не са залегнали в процеса на вземане на решения на всички равнища, вече не са достатъчни средства за постигането на това. Ето защо принципите се прилагат към цялостната рамка на националната политика за адаптиране, докато стратегиите и плановете за адаптиране подпомагат постигането на добри резултати в областта на адаптирането; |
| --- | --- |

—

очертаване на ключовите характеристики, които са от съществено значение за предоставянето на качествена политика за адаптиране и резултати от нея. Тъй като въздействието на изменението на климата изисква по-систематичен и незабавен отговор, стратегиите и плановете за адаптиране, които не интегрират всички области на политиката и не са залегнали в процеса на вземане на решения на всички равнища, вече не са достатъчни средства за постигането на това. Ето защо принципите се прилагат към цялостната рамка на националната политика за адаптиране, докато стратегиите и плановете за адаптиране подпомагат постигането на добри резултати в областта на адаптирането;

| — | предоставяне на примерен образец, очертаващ структурата на стратегията, който ще улесни оценяването и сравняването на тези стратегии и ще осигури съпоставим преглед на състоянието на готовността и планираните действия на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

—

предоставяне на примерен образец, очертаващ структурата на стратегията, който ще улесни оценяването и сравняването на тези стратегии и ще осигури съпоставим преглед на състоянието на готовността и планираните действия на равнището на ЕС;

| — | подобряване на политиката на адаптиране чрез добавяне на нови области. |
| --- | --- |

—

подобряване на политиката на адаптиране чрез добавяне на нови области.

В допълнение към настоящите насоки инструментът за подпомагане на адаптирането (AST), разработен и поддържан от Европейската агенция за околна среда (ЕАОС), предоставя по-задълбочени подробни данни и добри примери за прилагане на принципи, процеси и възможности за излизане извън рамките на насоките.

С регионалните органи в цяла Европа се разработват и конкретни траектории за адаптиране и демонстрации на трансформиращи решения посредством мисията по програма „Хоризонт Европа“ за адаптиране към изменението на климата, приведена в действие през септември 2021 г.

Основни характеристики на политиката за адаптиране

Необходими са солидни стратегии и планове за адаптиране, за да се гарантират постигането на непрекъснат напредък в обществената, политическата и икономическата готовност (в съответствие с Европейския закон за климата) и изпреварването на извънредната ситуация в областта на климата (най-важната практическа обосновка). При това успешното изпълнение на стратегиите и плановете се определя от ангажираността на заинтересованите страни и от ресурсите, с които те разполагат. Следните характеристики са от основно значение за изработването (и преработването) на солидни стратегии и планове за адаптиране, съпътствани от подкрепяща правна рамка, и за провеждането на висококачествена политика за адаптиране.

Някои от тези характеристики представляват съществените градивни елементи на политиката за адаптиране, докато други се отнасят по-скоро към процесите и средствата. Заедно те формират съвкупност от предпоставки, необходими за постигане на висококачествен резултат в областта на адаптирането с по-широк, по-експедитивен и по-системен отговор на изменението на климата.

Какво? (съществени градивни елементи)

| 1. | Правни рамки, в които се предвижда „задължението за адаптиране“ на национално равнище, включително обвързващи, редовно актуализирани (секторни) цели за адаптиране, за да се измери цялостният напредък в изграждането на устойчивост към въздействието на изменението на климата. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Редовно актуализирани стратегии и планове за адаптиране, които формират цялостната политиката за адаптиране и нейното прилагане на стратегическо и оперативно равнище (в съответствие с целите за адаптиране съгласно точка 1 по-горе). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Приоритети на политиката за адаптиране, определящи секторите или областите, които трябва да бъдат включени и обхванати от плановете за адаптиране, и въздействията или рисковете, на които трябва да се обърне внимание при планирането на адаптирането. Приоритетите следва да бъдат подредени по общи и конкретни цели, последвани от ясни траектории за адаптиране, определящи процеса на постигането им чрез последователността от варианти и действия (отразени в стратегиите и плановете за адаптиране в точка 2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Редовно актуализирани и надеждни оценки на последиците от изменението на климата и уязвимостта спрямо тях, основани на най-новите научни данни за климата, за да се идентифицират групите от населението, основната инфраструктура (активи) и секторите (дейностите), които са особено уязвими на изменението на климата, като се определи общата стратегическа насока на политиката за адаптиране и непрекъснато се предоставя информация за целите на вземането на решения (в съответствие с точки 1,2 и 3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Изпитвания на устойчивостта на инфраструктурата и системите (от критично значение) като основни източници на данни за оценката на риска, свързан с изменението на климата (използвани за точка 4). |
| --- | --- |

5.

Как? (процеси и средства)

| 6. | Достатъчен квалифициран персонал и финансови ресурси във всички свързани институции и административни отдели за координиране на дейностите и изпълнение на действията на всички равнища на управление (национално, регионално, местно). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ангажиране на всички съответни заинтересовани страни (частен сектор, НПО, определени общности и т.н.), които са особено изложени/уязвими и/или които притежават знания/ресурси/капацитет да осигурят необходимата информация и/или да приложат действията за адаптиране. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Координиране и включване на няколко равнища, както хоризонтално (например между министерствата), така и вертикално (например с други нива на публичната администрация), при планирането и прилагането на действия за адаптиране. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Непрекъснато наблюдение и оценка на прилагането на действия за адаптиране, които да обхващат процесите, както и въздействието и резултатите, и да бъдат подплатени с необходимите инструменти. При инфраструктурата за наблюдение на резултатите от адаптирането може да съществуват значимо полезнои взаимодействие с ранното предупреждение. |
| --- | --- |

9.

Ключови стъпки по пътя на разработването или актуализирането на стратегии/планове за адаптиране

Фигура 1

Общ преглед на подготвителните стъпки при разработването или актуализирането на стратегия/план за адаптиране

Image 1

| Източник: | Европейска комисия |
| --- | --- |

Източник:

Ключовите стъпки при разработването или актуализирането на стратегиите и плановете за адаптиране са обобщени на фигура 1, преди да бъдат по-подробно разгледани в разделите по-долу.

Стъпка 1:
     
  Създаване на институционална рамка за привличане на заинтересовани страни

| Стъпка 1 от насоките ще помогне за:






  — | подготвяне на процеса за стратегии за адаптиране към изменението на климата; |
| --- | --- |

Стъпка 1 от насоките ще помогне за:

—

подготвяне на процеса за стратегии за адаптиране към изменението на климата;

| — | изграждане на институционални рамки, в които са включени съответните заинтересовани страни; |
| --- | --- |

—

изграждане на институционални рамки, в които са включени съответните заинтересовани страни;

| — | включване на правителства на поднационално равнище; |
| --- | --- |

—

включване на правителства на поднационално равнище;

| — | мобилизиране на ресурси за адаптиране към изменението на климата; |
| --- | --- |

—

мобилизиране на ресурси за адаптиране към изменението на климата;

| — | съобщаване на необходимостта от адаптиране; |
| --- | --- |

—

съобщаване на необходимостта от адаптиране;

| — | интегриране на политиката в областта на климата в секторните политики (включване). |
| --- | --- |

—

интегриране на политиката в областта на климата в секторните политики (включване).

Засилването на амбициозността и ефективността на политиките, стратегиите и плановете за адаптиране към изменението на климата е от съществено значение, като се има предвид нарастващото въздействие на изменението на климата в целия Европейски съюз (ЕС).

Първата стъпка за засилване на амбициозността може да бъде приемането на правна рамка („законодателство относно климата“) за националната политика в областта на климата, в която да се определят задължителни, редовно актуализирани цели във връзка с адаптирането, за да се измерва цялостният напредък по изграждането на устойчивост. Чрез националните закони в областта на климата също се предоставя допълнителна подкрепа на рамките за политиката за адаптиране, заложени в стратегиите и плановете за адаптиране.

За да се подпомогне постигането на добри резултати по отношение на адаптирането, стратегиите и плановете трябва да бъдат редовно актуализирани (3). Освен това в тези документи е необходимо да се акцентира по-силно върху интегрирането на адаптирането към изменението на климата в други политики в съответните сектори, наричано още „включване“ (4), като същевременно се обърно по-голямо внимание върху преките резултати от усилията за адаптиране.

Поради това включването на всички равнища на управление и на гражданското общество е от ключово значение при разработването на ефективна стратегия и/или план за адаптиране към изменението на климата. Достатъчно квалифициран персонал, технически средства и финансови ресурси във всички отдели на съответните институции и административни отдели на всички равнища на управление (национално, регионално, местно) са жизненоважни за разработването, координирането и прилагането на стратегии и планове за адаптиране.

Осигуряването на координиране между съседните държави — членки на ЕС, е от основно значение за ефективните мерки за адаптиране в граничните зони, където експозицията на риск не е ограничена до едната страна на граница, а засяга и двете съседни държави — членки на ЕС. Поради тази причина мерките за адаптиране в граничните региони могат да бъдат ефективни единствено когато са създадени съвместно.

Стъпка 1.а:   Получаване на подкрепа на високо равнище

Политическата подкрепа на високо равнище, т.е. от кабинета на министър-председателя или президентския кабинет, е значим фактор за улесняване на привличането и ангажирането на участниците от администрацията и от гражданското общество във включването на адаптирането към изменението на климата. Тя също така осигурява дългосрочен ангажимент на високо равнище към политиките, стратегиите и плановете за адаптиране.

Стъпка 1.б:   Структуриране на процеса

—   Създаване на национална междуведомствена работна група по адаптиране

Стратегиите за адаптиране, които защитават най-уязвимите и засегнати групи от населението и сектори, са инструменти от ключово значение по отношение на готовността на обществото да понесе неизбежните последици на изменението на климата . Стратегиите трябва да осигурят основа за координирани действия на държавното управление. За да се осигурят необходимата ангажираност и успешното интегриране на адаптирането към изменението на климата в различните секторни политики, се предлага да бъде създадена междуведомствена работна група или комисия, която да бъде ръководена от кабинета на министър-председателя (или от еквивалентен орган). Тази група следва да отговаря за надзора на разработването на стратегията и/или плана за адаптиране към изменението на климата. Тя следва да получи и ясен мандат за управление на нейното/неговото изпълнение.

Министерствата и/или агенциите, свързани със сектори със завишен риск от последиците от изменението на климата, следва да бъдат определени и да бъдат включени в тази работна група. Основните министерства, които трябва да участват, са министерството по въпросите на изменението на климата/природата, общественото здраве, гражданската защита/вътрешните работи, инфраструктурата, енергетиката, икономическите въпроси/финансите, селското стопанство, горското стопанство, рибарството, управлението на водите, както и министерството на заетостта и социалните въпроси. Трябва да бъдат ангажирани и трансгранични участници, за да се осигурят координирани действия между съседните държави — членки на ЕС в граничните региони. Препоръчителна практика е всяка от определените администрации да назначи „служител по въпросите на адаптирането“, който да осигури постоянното участие на съответните министерства в планирането на адаптирането.

—   Включване на регионалното и местното равнище на управление

Изразът „мисли глобално, действай локално“ става все по-важен, когато става въпрос за стратегиите и плановете за адаптиране. Местните и регионалните администрации са ключови движещи фактори на адаптирането, тъй като много от интервенциите за адаптиране към изменението на климата се осъществяват на местно и регионално равнище и следователно зависят от специфичните за контекста условия. Местните органи на управление играят ключова роля в насърчаването на обществената ангажираност и действията на местно равнище, като предоставят информация на обществеността относно ползите от адаптирането към изменението на климата за техния регион. Освен това местните органи на управление разполагат с много важна информация за потенциалните мерки за адаптиране към изменението на климата, които могат да бъдат прилагани в тяхната област. Ето защо междуведомствената работна група по адаптиране следва да осигури съдържателен обмен с органите на поднационално равнище, за да включи и техния експертен опит при изготвянето на политиката за адаптиране и да подкрепи дейностите на регионално/местно равнище в съответствие с националната политика за адаптиране. Трябва да се обърне специално внимание на това как да се включат регионалното и местното равнище на управление. Например чрез осъществяване на контакти с регионални асоциации или междурегионални мрежи на местните органи, като Конвента на кметовете, където над 11 000 мести и регионални органи, представляващи 341 милиона души, подготвят своите общности за това как да живеят с последиците от изменението на климата.

—   Определяне и привличане на заинтересованите страни

Изменението на климата ще създаде несигурност и ще окаже въздействие върху цялото общество, което подчертава колко важно в действителност е междуведомствената работна група да идентифицира всички групи заинтересовани страни от значение, включително социалните партньори и организациите на гражданското общество, чието участие е необходимо за създаването на стабилни мерки за адаптиране към изменението на климата. Участието на заинтересованите страни ще повиши качеството на вземането на решения, свързани с адаптирането към изменението на климата, като гарантира тяхната ангажираност към процеса. Това от своя страна ще подобри цялостното качество на стратегията или плана за адаптиране към изменението на климата, създадени от междуведомствената работна група. Процесът на идентифициране на групите заинтересовани страни може да бъде подпомогнат от разграничаването на две групи заинтересовани страни — фактори на промяната и онези, които потенциално могат да бъдат засегнати от изменението на климата:

| — | Една група от заинтересовани страни са възможни фактори на промяната, които могат да допринесат за усилията на националните и/или регионалните/местните администрации, като предоставят допълнителна информация, ресурси или капацитет. Заинтересованите страни, които биха попаднали в тази категория, са научноизследователски институти, които предоставят или разширяват базите от знания относно адаптирането към изменението на климата, частният сектор, който предоставя ценна информация за по-прецизното пригаждане на политиките за адаптиране или осигурява финансиране, трансграничните участници, които допринасят с по-добро разбиране за трансграничните територии и граничните региони, и неправителствените организации, особено местните организации на гражданското общество, които помагат да се изгради по-добро разбиране на териториите, да се приложат мерки за адаптиране и да се информира за необходимостта от адаптиране към изменението на климата, за да се улесни промяната на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

—

Една група от заинтересовани страни са възможни фактори на промяната, които могат да допринесат за усилията на националните и/или регионалните/местните администрации, като предоставят допълнителна информация, ресурси или капацитет. Заинтересованите страни, които биха попаднали в тази категория, са научноизследователски институти, които предоставят или разширяват базите от знания относно адаптирането към изменението на климата, частният сектор, който предоставя ценна информация за по-прецизното пригаждане на политиките за адаптиране или осигурява финансиране, трансграничните участници, които допринасят с по-добро разбиране за трансграничните територии и граничните региони, и неправителствените организации, особено местните организации на гражданското общество, които помагат да се изгради по-добро разбиране на териториите, да се приложат мерки за адаптиране и да се информира за необходимостта от адаптиране към изменението на климата, за да се улесни промяната на местно и регионално равнище;

| — | друга група заинтересовани страни, които трябва да бъдат включени в процеса на адаптиране към изменението на климата, са онези, които потенциално са засегнати от изменението на климата. Това са предимно уязвими общности (включително, но не само, хора, в ситуация на бедност и социална изолация или хора, изложени на риск от такава ситуация, хора с увреждания, възрастни хора и хора с вече съществуващи здравословни проблеми, бременни жени, разселени лица, социално маргинализирани лица, изложени на риск работници и деца) или застъпници и заинтересовани групи, които представляват тези уязвими общности, които в противен случай биха били изключени от процеса на участие. Неравномерната експозиция и уязвимостта спрямо последиците от изменението на климата на различни региони и социално-икономически групи влошава съществуващите неравенства и уязвимост. Ето защо е от съществено значение да се осигури справедлив преход, който да намали неравномерно разпределената тежест на климатичния риск и да гарантира справедливо разпределение на ползите от адаптирането. |
| --- | --- |

—

друга група заинтересовани страни, които трябва да бъдат включени в процеса на адаптиране към изменението на климата, са онези, които потенциално са засегнати от изменението на климата. Това са предимно уязвими общности (включително, но не само, хора, в ситуация на бедност и социална изолация или хора, изложени на риск от такава ситуация, хора с увреждания, възрастни хора и хора с вече съществуващи здравословни проблеми, бременни жени, разселени лица, социално маргинализирани лица, изложени на риск работници и деца) или застъпници и заинтересовани групи, които представляват тези уязвими общности, които в противен случай биха били изключени от процеса на участие. Неравномерната експозиция и уязвимостта спрямо последиците от изменението на климата на различни региони и социално-икономически групи влошава съществуващите неравенства и уязвимост. Ето защо е от съществено значение да се осигури справедлив преход, който да намали неравномерно разпределената тежест на климатичния риск и да гарантира справедливо разпределение на ползите от адаптирането.

Разделянето в теоретичен план на тези две групи заинтересовани страни трябва да гарантира достатъчно пълно обхващане от необходимите гледни точки, но припокриването между тях следва да бъде признато и оценено. С други думи, онези лица и групи, които са особено уязвими по отношение на изменението на климата, също могат да бъдат възможни двигатели на промяната, въпреки че в някои отношения техните ресурси са ограничени. Те може дори да притежават ресурси — като най-очевиден пример е информацията за това как се усещат уязвимостта спрямо изменението на климата и вероятната ефективност на интервенциите — които са по-малко достъпни за хората, които не са в тяхното положение. Освен това различията между половете в поведението и нагласите по отношение на изменението (5) на климата също така подчертава необходимостта да се гарантира балансирано участие на мъжете и жените в процеса на вземане на решения и в изпълнението им. Децата обикновено не са включени в процеса на вземане на публични решения, но правото им да участват във вземането на решения по всички въпроси, които засягат живота им, всъщност е утвърден правен принцип. Тъй като всяко поколение деца ще наследи екологичните щети, причинени от предишните поколения, съществува особено силен аргумент за ангажиране на по-младите възрастови групи (6) във вземането на решения относно политиката в областта на изменението на климата.

Препоръчително е междуведомствената работна група да постигне предварително съгласие относно ролята на заинтересованите страни, особено в случаите, когато заинтересованите страни си сътрудничат с държавната администрация при изпълнението на конкретни мерки за адаптиране.

Стъпка 1.в:   Мобилизиране на ресурси

| Примерен случай 1: публично-частно партньорство за изграждането на нов, защитен от наводнения окръг в Билбао, Испания
  Окръгът „Zorrotzaurre“ в Билбао е разположен на индустриален полуостров, застрашен от наводнения. Предвид прогнозите за увеличаване на екстремните валежи в страната на баските в бъдеще поради изменението на климата и необходимостта от нови жилища за жителите на Билбао, в момента се осъществява мащабен проект за обновяване на градската среда с цел преустройство на район Zorrotzaurre в нов жилищен квартал, защитен от наводнения. В защитата от наводнения са включени пет основни мерки: 1) отваряне на канала Deusto (превръщане на полуострова в остров), 2) изграждане на стена за защита от наводнения, 3) повдигане на нивото на земята с 1,5 метра за новите сгради, 4) поставяне на резервоари за дъждовна вода и 5) осигуряване на обществено достъпни зелени площи, които могат също така да поемат придошлите води.
  За да бъде осъществен този проект за обновяване на градската среда, беше създадено публично-частно партньорство за финансиране и управление на плана. Разходите за преустройството ще бъдат покрити от публично-частното партньорство, т.е. от собствениците на земята, в зависимост от техния дял от собствеността. |
| --- |

Примерен случай 1: публично-частно партньорство за изграждането на нов, защитен от наводнения окръг в Билбао, Испания

Окръгът „Zorrotzaurre“ в Билбао е разположен на индустриален полуостров, застрашен от наводнения. Предвид прогнозите за увеличаване на екстремните валежи в страната на баските в бъдеще поради изменението на климата и необходимостта от нови жилища за жителите на Билбао, в момента се осъществява мащабен проект за обновяване на градската среда с цел преустройство на район Zorrotzaurre в нов жилищен квартал, защитен от наводнения. В защитата от наводнения са включени пет основни мерки: 1) отваряне на канала Deusto (превръщане на полуострова в остров), 2) изграждане на стена за защита от наводнения, 3) повдигане на нивото на земята с 1,5 метра за новите сгради, 4) поставяне на резервоари за дъждовна вода и 5) осигуряване на обществено достъпни зелени площи, които могат също така да поемат придошлите води.

За да бъде осъществен този проект за обновяване на градската среда, беше създадено публично-частно партньорство за финансиране и управление на плана. Разходите за преустройството ще бъдат покрити от публично-частното партньорство, т.е. от собствениците на земята, в зависимост от техния дял от собствеността.

Image 2

Разходите за адаптиране към изменението на климата нарастват и ще се увеличават през следващите десетилетия поради нарастващата неотложност на мерките за адаптиране. Следователно финансирането на адаптирането следва да бъде увеличено в съответната степен. В допълнение към това, би било полезно да се определят прогнозираните или вече направените разходи в случай на неадаптиране (т.е. финансовите загуби и вреди, свързани с изменението на климата), тъй като това може да оправдае преразпределянето на съществуващи средства към адаптирането. Това обаче може да се окаже предизвикателство за местните, регионалните и националните органи поради несигурността относно размера на необходимите средства предвид често непредсказуемите рискове и последици, свързани с климата. Въпреки че би следвало да се проучат традиционните източници на публично и частно финансиране, се предлага да се търсят инструменти за иновативно финансиране чрез сътрудничество с частния сектор (7). Два примера за добри практики на иновативни инструменти за финансиране са:

| 1. | публично-частно партньорство (ПЧП) за мерки за адаптиране към изменението на климата в Малмьо; и |
| --- | --- |

1.

публично-частно партньорство (ПЧП) за мерки за адаптиране към изменението на климата в Малмьо; и

| 2. | ПЧП за нов защитен от наводнения окръг в Билбао, описан накратко в текстовото поле като пример от практиката 1 по-горе. |
| --- | --- |

2.

ПЧП за нов защитен от наводнения окръг в Билбао, описан накратко в текстовото поле като пример от практиката 1 по-горе.

Недостигът на средства за адаптиране е особено очевиден при по-ниските равнища на управление, отговорни за изпълнението на повечето мерки за адаптиране. Освен факта, че финансирането е труднодостъпно, това може да е резултат от липсата на вътрешен капацитет и експертен опит. Необходима е целенасочена помощ дори за най-малките местни и регионални органи, за да се осигурят достатъчен капацитет и експертен опит, необходими за администрирането и изпълнението.

ЕС финансира адаптирането към изменението на климата чрез множество инструменти. Те включват:

| — | програмата LIFE — основният инструмент на ЕС за финансиране на дейности в областта на околната среда и климата; |
| --- | --- |

—

програмата LIFE — основният инструмент на ЕС за финансиране на дейности в областта на околната среда и климата;

| — | Хоризонт Европа — основната програма на ЕС за финансиране на научни изследвания и иновации; |
| --- | --- |

—

Хоризонт Европа — основната програма на ЕС за финансиране на научни изследвания и иновации;

| — | Европейския фонд за регионално развитие, по-конкретно чрез проекти по INTERREG; |
| --- | --- |

—

Европейския фонд за регионално развитие, по-конкретно чрез проекти по INTERREG;

| — | Кохезионния фонд, чрез инвестиции в околната среда и трансевропейските транспортни мрежи; |
| --- | --- |

—

Кохезионния фонд, чрез инвестиции в околната среда и трансевропейските транспортни мрежи;

| — | Фонда за справедлив преход, чрез който да се смекчат отрицателните последици от прехода за териториите, най-засегнати от прехода към неутралност и устойчивост по отношение на климата. |
| --- | --- |

—

Фонда за справедлив преход, чрез който да се смекчат отрицателните последици от прехода за териториите, най-засегнати от прехода към неутралност и устойчивост по отношение на климата.

Съществуват още много примери за инструменти на ЕС за финансиране, които могат да спомогнат за финансирането на адаптирането. Въпреки това, макар че финансирането от Съюза може да подпомогне до известна степен финансирането на мерките за адаптиране, националното и частното финансиране са от жизненоважно значение за попълване на недостига на средства за адаптиране.

Тези финансови потоци следва да бъдат ускорени, а бюджетите и дейностите следва да ангажират както жените, така и мъжете на всички равнища на процеса на вземане на решения.

Стъпка 1.г:   Непрекъснато информиране за необходимостта от адаптиране и повишаване на осведомеността

Общностите в целия ЕС се сблъскват с екстремни и променливи метеорологични условия. Разминаванията при комуникацията по въпросите, свързани с климата, между академичните среди и правителството, от една страна, и общностите, от друга, могат да доведат до предприемане на неправилни действия по отношение на адаптирането към изменението на климата или дори към пълно бездействие. По-системната комуникация в областта на климата трябва да спомага за създаване на осведоменост на лесно разбираем език. Това помага на общностите да направят първите стъпки към предприемане на действия и да се ангажират с мерки за адаптиране към изменението на климата. Различните целеви аудитории (например публичен сектор, общности) се нуждаят от различни послания в подходящи формати, за да се отправи призив за действие.

—   Изясняване на терминологията

Изграждането на общ език, който да е достъпен за всички заинтересовани страни, е от жизненоважно значение за да се предава посланието за адаптиране към изменението на климата, за да се постигне общо разбиране. Речникът на термините може да бъде изграден на базата на съгласувани международни определения, какъвто пример е речникът на термините по Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменението на климата (РКООНИК) или речникът на термините на МКИК, като същевременно се адаптира към местните характеристики и контекст.

—   Информиране за изменението на климата и за необходимостта от адаптиране

Обменът на информация относно потенциалните последици от изменението на климата и следователно необходимостта от адаптиране, както и от смекчаване на последиците, е съществена предпоставка за изграждане на устойчивост. Тези послания следва да бъдат формулирани по лесен за ползване начин и да бъдат адаптирани както по стил, така и по съдържание за различните целеви аудитории, като се отразят тяхната роля в политиката за адаптиране (например частен сектор или по-широка общественост), техният произход (например градска или селска среда) и тяхната уязвимост и експозиция на рискове. Следва да се разгледат възможните пречки пред достъпа до информация и обучение. От ключово значение е също така да се съобщават ползите от мерките за адаптиране към изменението на климата, за да се подобри приемането от обществеността и да се насърчат промените в поведението. Освен това много от мерките за адаптиране носят значителни съпътстващи ползи, като например природосъобразните мерки за адаптиране, които увеличават биологичното разнообразие и намаляват замърсяването, създаването на местни и качествени възможности за заетост или намаляването на емисиите на парникови газове. Голяма и често недостатъчно използвана възможност за комуникация са ползите от адаптирането за здравето и благосъстоянието: високото равнище на осведоменост относно нарастващите рискове за здравето, които засягат всеки, би помогнало да се обясни необходимостта от действия и да се повиши тяхното приемане.

Представителите на националните, регионалните и местните администрации биха могли да се включат, например чрез семинари и пътувания по места, за да насърчат основаното на факти участие в действията в областта на климата. Общностите трябва да се включат чрез обществени консултации, обмен на информация, както и чрез интерактивни и неформални начини като изложби, конкурси, онлайн игри и др. Важни партньори са също и организациите на гражданското общество и НПО, които служат като мост между заинтересованите страни и комуникациите по въпросите на климата чрез опита, който са натрупали в областта на адаптирането към изменението на климата на съответната територия и познаването на засегнатите общности, както и чрез повишаване на осведомеността относно въздействието на изменението на климата и необходимостта от адаптиране към него. За да се гарантира, че тези послания достигат до общностите по ефективен начин, те трябва да бъдат подкрепени с подходящи ресурси чрез финансиране и изграждане на капацитет.

Националните или регионалните уеб портали или платформи, които събират персонализирана информация за изменението на климата и адаптирането към него, са отличен канал за разпространение на съответната информация. Тези платформи следва да бъдат свързани със съществуващите портали за секторни политики (например намаляване на риска от бедствия, вода, здравеопазване, биологично разнообразие и т.н.), за да се насърчи включването на политиката в областта на изменението на климата. Уебсайтът Climate-ADAPT на ЕС играе основна роля, като помага на хората да получат достъп и да обменят данни и информация по въпроси, свързани с изменението на климата и адаптирането към него. В повечето европейски държави са разработени и национални уеб портали за адаптиране към изменението на климата, което дава възможност за извличане на поуки от примери за добри практики от други държави или региони. Те могат да помогнат да се вдъхновят действия за адаптиране към изменението на климата. Уеб порталите и платформите обаче следва да се допълват от други дейности по комуникации, за да се избегне задълбочаването на цифровото разделение между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони и да се осигури достъп до информация за всички.

За повече информация относно създаването на институционална рамка и осигуряването на прием сред заинтересовани страни вж. също раздела относно Инструмента за подпомагане на адаптирането (Adaptation support tool) на страницата в интернет Подготовка на средата за адаптиране (Preparing the ground for adaptation).

Стъпка 2:
     
  Изготвяне на оценки на риска и уязвимостта във връзка с изменението на климата

| Стъпка 2 от насоките ще помогне за:






  — | да се определят основните елементи на оценките на риска и уязвимостта във връзка с изменението на климата; |
| --- | --- |

Стъпка 2 от насоките ще помогне за:

—

да се определят основните елементи на оценките на риска и уязвимостта във връзка с изменението на климата;

| — | да се оценят социалните последици от изменението на климата; |
| --- | --- |

—

да се оценят социалните последици от изменението на климата;

| — | да се оценят трансграничните и каскадните рискове; |
| --- | --- |

—

да се оценят трансграничните и каскадните рискове;

| — | да се определят критериите за това кои рискове са „приемливи“ и да се приоритизират нуждите от адаптиране. |
| --- | --- |

—

да се определят критериите за това кои рискове са „приемливи“ и да се приоритизират нуждите от адаптиране.

След полагането на основите за изготвяне на план или стратегия за адаптиране към изменението на климата следващата стъпка е оценка на последиците от на изменението на климата и уязвимостта спрямо него. Целта на тази оценка е да се установи какви ще бъдат потенциалните последици от изменението на климата в дадена област, какви са рисковете, свързани с тези последици, в дадена област или сектор, и да се определи кои рискове изискват по-неотложни мерки.

За да се осигури подходяща ефективност на стратегиите или плановете за адаптиране към изменението на климата, се смята за добра практика оценката да бъде редовно актуализирана — поне успоредно с всяка актуализация на стратегията/плана. Ползите от това включват:

| — | проследяване на съответните промени в съществуващите рискове и уязвимости, включително физическите рискове за инфраструктурата и социално-икономическите и здравните последици върху общностите; |
| --- | --- |

—

проследяване на съответните промени в съществуващите рискове и уязвимости, включително физическите рискове за инфраструктурата и социално-икономическите и здравните последици върху общностите;

| — | идентифициране на нови, нововъзникващи рискове и уязвимости, които могат да имат голямо икономическо или социално въздействие и/или въздействие върху околната среда в бъдеще; |
| --- | --- |

—

идентифициране на нови, нововъзникващи рискове и уязвимости, които могат да имат голямо икономическо или социално въздействие и/или въздействие върху околната среда в бъдеще;

| — | идентифициране на нови възможности, които възникват в резултат на изменението на климата. |
| --- | --- |

—

идентифициране на нови възможности, които възникват в резултат на изменението на климата.

Като цяло оценката следва да бъде базирана на най-новите научни данни относно климата, за да се идентифицират групите от населението, основните инфраструктури и сектори, които са особено уязвими към изменението на климата, да се определи общата стратегическа насока на политиката за адаптиране и непрекъснато да се предоставя информация за вземането на решения.

Стъпка 2.а.   Разработване на цялостна методология за оценка на въздействието на изменението на климата

| Примерен случай 2: приспособяване към последиците от горещите вълни в условията на променящ се климат в Botkyrka, Швеция
  През последните десетилетия горещините в Швеция се увеличават, което води до повишена смъртност. През 2010 г. в община Botkyrka се наблюдаваха продължителни високи температури, които доведоха до проблеми за възрастните хора в домовете за възрастни хора и старческите домове. В община Botkyrka са положени изключителни усилия, отчасти в рамките на проект по програмата Climatools, за намаляване на риска за здравето от горещините. Персоналът в домовете за възрастни хора и старческите домове е преминал обучение по отношение на рисковете, свързани с горещините, и за това какво трябва да се направи в случай на предупреждения за горещини. Ако е необходимо, може да бъде повикан допълнителен персонал, който да осигури допълнителна помощ, за да се гарантира, че се предоставят подходящи грижи. Ето защо по време на горещините през 2018 г. общината беше много по-добре подготвена и оборудвана, отколкото през предходните години. Управата на Botkyrka също така подкрепя действия, имащи за цел да се подобри топлинният комфорт в помещенията и създаването на „прохладни места“ в различните райони на града. |
| --- |

Примерен случай 2: приспособяване към последиците от горещите вълни в условията на променящ се климат в Botkyrka, Швеция

През последните десетилетия горещините в Швеция се увеличават, което води до повишена смъртност. През 2010 г. в община Botkyrka се наблюдаваха продължителни високи температури, които доведоха до проблеми за възрастните хора в домовете за възрастни хора и старческите домове. В община Botkyrka са положени изключителни усилия, отчасти в рамките на проект по програмата Climatools, за намаляване на риска за здравето от горещините. Персоналът в домовете за възрастни хора и старческите домове е преминал обучение по отношение на рисковете, свързани с горещините, и за това какво трябва да се направи в случай на предупреждения за горещини. Ако е необходимо, може да бъде повикан допълнителен персонал, който да осигури допълнителна помощ, за да се гарантира, че се предоставят подходящи грижи. Ето защо по време на горещините през 2018 г. общината беше много по-добре подготвена и оборудвана, отколкото през предходните години. Управата на Botkyrka също така подкрепя действия, имащи за цел да се подобри топлинният комфорт в помещенията и създаването на „прохладни места“ в различните райони на града.

Image 3

Методологията на оценката е в основата на правилната оценка на рисковете и уязвимостите. Тя също така гарантира, че оценката може да бъде отново извършена в бъдеще, сравнително бързо, без да се налага всеки път да се разработва нова методология. Препоръчват се следните елементи на солидна методология, за да се осигури надеждна оценка на климатичните рискове и уязвимости:

| — | Оценката следва да се базира на най-новите научни открития и познания, за да гарантира точност и съответствие с настоящите прогнози за бъдещото въздействие от изменението на климата. Информацията за тенденциите в настоящите климатични условия и най-новите прогнози за бъдещите климатични сценарии, включително бавно протичащите явление и екстремните събития, трябва да бъдат част от оценката. Наличната информация за бъдещите заплахи и възможности на вашата страна може да бъде събрана и анализирана въз основа на широк спектър от доклади и оценки на уязвимостта, извършени от Междуправителствения комитет по изменение на климата, Европейска агенция за околна среда, Съвместния изследователски център или чрез програмата за научни изследвания от 2020 г. „Хоризонт Европа“ . |
| --- | --- |

—

Оценката следва да се базира на най-новите научни открития и познания, за да гарантира точност и съответствие с настоящите прогнози за бъдещото въздействие от изменението на климата. Информацията за тенденциите в настоящите климатични условия и най-новите прогнози за бъдещите климатични сценарии, включително бавно протичащите явление и екстремните събития, трябва да бъдат част от оценката. Наличната информация за бъдещите заплахи и възможности на вашата страна може да бъде събрана и анализирана въз основа на широк спектър от доклади и оценки на уязвимостта, извършени от Междуправителствения комитет по изменение на климата, Европейска агенция за околна среда, Съвместния изследователски център или чрез програмата за научни изследвания от 2020 г. „Хоризонт Европа“ .

| — | Оценката следва да бъде базирана на резултатите от изпитванията на устойчивостта, с особен акцент върху инфраструктурите и системите, предоставящи услуги от критично значение. С изпитванията на устойчивостта към изменението на климата се определят потенциалните рискове в конкретен сектор или система (например обществено здраве, безопасността и сигурността на водите или безопасността и сигурността на храните), дължащи се на свързани с климата опасности, като наводнения, горещини, суша, бури и др. Първата стъпка на изпитването на устойчивостта е да се идентифицират потенциалните свързани с климата рискове в определена област. Втората стъпка включва проучване на уязвимостите като цяло на определена област от сектора към климатичните опасности, което може да бъде допълнено със задълбочена оценка на уязвимостта. Следва да бъдат разгледани и други изпитвания на устойчивостта и оценки на уязвимостта, извършвани за по-широк спектър от рискове от бедствия, несвързани с климата (8). Резултатите от изпитването на устойчивостта могат да се използват за стратегията за адаптиране към изменението на климата. Използването на „диалози относно рисковете“ в Нидерландия е пример за добра практика при отразяването на резултатите. Повече информация за изпитванията на устойчивостта и диалозите относно рисковете можете да намерите в приложение II. |
| --- | --- |

—

Оценката следва да бъде базирана на резултатите от изпитванията на устойчивостта, с особен акцент върху инфраструктурите и системите, предоставящи услуги от критично значение. С изпитванията на устойчивостта към изменението на климата се определят потенциалните рискове в конкретен сектор или система (например обществено здраве, безопасността и сигурността на водите или безопасността и сигурността на храните), дължащи се на свързани с климата опасности, като наводнения, горещини, суша, бури и др. Първата стъпка на изпитването на устойчивостта е да се идентифицират потенциалните свързани с климата рискове в определена област. Втората стъпка включва проучване на уязвимостите като цяло на определена област от сектора към климатичните опасности, което може да бъде допълнено със задълбочена оценка на уязвимостта. Следва да бъдат разгледани и други изпитвания на устойчивостта и оценки на уязвимостта, извършвани за по-широк спектър от рискове от бедствия, несвързани с климата (8). Резултатите от изпитването на устойчивостта могат да се използват за стратегията за адаптиране към изменението на климата. Използването на „диалози относно рисковете“ в Нидерландия е пример за добра практика при отразяването на резултатите. Повече информация за изпитванията на устойчивостта и диалозите относно рисковете можете да намерите в приложение II.

| — | Оценката следва да се извърши на базово равнище, което следва да се актуализира при всяка актуализация на оценката. Базовото равнище тук се отнася до отправна точка, свързана със състоянието на климата и специфичната за мястото уязвимост в даден район. Внимателно определените базови данни са от съществено значение за измерване на постигнатото чрез изпълнението на по-късен етап и подобряват процеса на наблюдение и оценка. |
| --- | --- |

—

Оценката следва да се извърши на базово равнище, което следва да се актуализира при всяка актуализация на оценката. Базовото равнище тук се отнася до отправна точка, свързана със състоянието на климата и специфичната за мястото уязвимост в даден район. Внимателно определените базови данни са от съществено значение за измерване на постигнатото чрез изпълнението на по-късен етап и подобряват процеса на наблюдение и оценка.

| — | За предпочитане е оценката да включва количествена информация относно въздействието на изменението на климата (физически вреди, отражение върху здравето, икономическо и фискално въздействие). |
| --- | --- |

—

За предпочитане е оценката да включва количествена информация относно въздействието на изменението на климата (физически вреди, отражение върху здравето, икономическо и фискално въздействие).

| — | Оценката следва да включва ясен график за извършване на самата оценка и график за очакваните климатични рискове в бъдеще. Например може да се очакват различаващи се последици в краткосрочен (2030 г.), средносрочен (2050 г.) и дългосрочен план (2100 г.). |
| --- | --- |

—

Оценката следва да включва ясен график за извършване на самата оценка и график за очакваните климатични рискове в бъдеще. Например може да се очакват различаващи се последици в краткосрочен (2030 г.), средносрочен (2050 г.) и дългосрочен план (2100 г.).

| — | В оценката следва да се обърне внимание на пропуските и неопределеността в знанията, което е особено предизвикателство при разглеждането на рисковете и адаптирането към изменението на климата. Методологията на изпитванията на устойчивостта и структурата на стратегиите за адаптиране в по-широк план трябва да отчитат степента на пропуските в знанията. Ясното посочване на пропуските в знанията и разглеждането им в стратегията за адаптиране към изменението на климата може също така да стимулират обмена на добри практики, научни изследвания и социално обучение, за да се намали недостигът на знания. Освен това, за да бъде преодоляна неопределеността, е жизненоважно да се разработи политика за оценяване и адаптиране, която не предполага едно-единствено бъдеще, а по-скоро няколко бъдещи сценария, както беше обсъдено по-горе. |
| --- | --- |

—

В оценката следва да се обърне внимание на пропуските и неопределеността в знанията, което е особено предизвикателство при разглеждането на рисковете и адаптирането към изменението на климата. Методологията на изпитванията на устойчивостта и структурата на стратегиите за адаптиране в по-широк план трябва да отчитат степента на пропуските в знанията. Ясното посочване на пропуските в знанията и разглеждането им в стратегията за адаптиране към изменението на климата може също така да стимулират обмена на добри практики, научни изследвания и социално обучение, за да се намали недостигът на знания. Освен това, за да бъде преодоляна неопределеността, е жизненоважно да се разработи политика за оценяване и адаптиране, която не предполага едно-единствено бъдеще, а по-скоро няколко бъдещи сценария, както беше обсъдено по-горе.

Стъпка 2.b.   Отчитане на последиците от изменението на климата

Неклиматичните фактори могат да доведат до значителна промяна по отношение на уязвимостта спрямо последиците от изменението на климата. Някои социални групи и географски райони са непропорционално засегнати от изменението на климата поради неравномерна експозиция или предварителна уязвимост към последиците от изменението на климата. Например от биологична гледна точка съществува по-голяма уязвимост на бременните жени, децата, възрастните хора и хората с определени увреждания по отношение на много видове климатично въздействие. Социалните рискови фактори са също толкова важни. Например финансовото благополучие може да означава повече ресурси за адаптиране, като се има предвид, че броят на жените, живеещи в бедност, все още е по-висок в ЕС от броя на мъжете, живеещи в бедност, и съществува силна взаимовръзка между бедността сред жените и детската бедност. Поради това изменението на климата може да задълбочи съществуващите неравенства, както и да създаде нови. Според Обобщаващия доклад на МКИК за 2023 г., Резюме за създателите на политики, „уязвимостта се изостря от неравнопоставеността и маргинализацията, свързани например с пола, етническата принадлежност, ниските доходи, неформалните селища, уврежданията, възрастта и традиционните и продължаващите модели на неравнопоставеност, като например колониализма, особено за много от коренното население и местните общности“.

Поради това се препоръчва в оценката да се включат не само физическите последици от изменението на климата, но и социалните фактори, като се вземат предвид не само „обективните“ последици от изменението на климата върху различните социални групи и географски райони, но и например разликите между половете във възприятието на риска. Това укрепва създаването на „справедлива устойчивост“ в стратегията за оценка и адаптиране, която се счита за ключова за изграждането на капацитета за адаптиране и вземане на участие в ползите, предоставяни от действията за адаптиране за уязвимите общности. Значението на справедливата устойчивост е разгледано по-подробно в приложение II, като пример за добра практика е представен в текстовото поле по-горе.

Особено важен социален аспект, който трябва да бъде разгледан, е въздействието върху сферата на труда. В съответствие с това оценките трябва да представят очакваните промени в методите на работа в рамките на професиите, включително стандартите за безопасност и здраве при работа, разработени с оглед на промените във физическата среда, промените в секторния състав на заетостта, преквалификацията и повишаването на квалификацията на работниците за справедлива и честна устойчивост, както и създаването на работни места в дейности като строителството, които пряко допринасят за адаптирането. Необходимо е да се осигури участието на социалните партньори в планирането на всички горепосочени дейности.

Стъпка 2.в.   Отчитане на трансграничните и каскадните рискове

Климатичните рискове са споделена реалност, тъй като дадена опасност, свързана с климата, не е непременно ограничена до територията на една-единствена държава — членка на ЕС, а може да се прояви на трансгранична територия и следователно да засегне граничните региони на две или повече съседни държави — членки на ЕС. Дори когато опасност, свързана с климата, се проявява само на територията на една държава — членка на ЕС, тя може да предизвика каскада от последици, които преминават националните граници и засягат живота и препитанието на хората в друга държава. Поради териториалната, икономическата, екологичната и социалната взаимозависимост между държавите се препоръчва в оценката да се вземат предвид трансграничните и каскадните рискове. Както климатичният риск е споделена отговорност, така и адаптирането трябва да се счита за споделена отговорност. В европейските региони вече се провеждат трансгранични дейности, свързани с изменението на климата, и съвместно разработване на ответни мерки за адаптиране, например в Алпийския регион, Карпатите, Северозападна Европа, Югоизточна Европа, региона на Балтийско море, както и между държавите в басейна на река Дунав, като всички те се подкрепят с финансиране от ЕС.

Адаптирането може само по себе си да доведе до трансгранични последици, като засили устойчивостта на едни за сметка на други и преразпредели уязвимостта, вместо да я намали. Следователно изграждането на справедлива устойчивост се осъществява не само в национален, но и в регионален, трансграничен и международен мащаб. Съображенията, които могат да бъдат взети предвид, ако се разглежда по-широк кръг от държави, а не само преките съседи, включват търговията, миграцията, свързана с климата, нестабилността и др. Оценките на риска, базирани на тези теми, могат да послужат като база от знания за разработване на конкретни мерки за адаптиране, насочени към изграждане на устойчивост в рамките на националните граници или извън тях. В този контекст следва да се разглеждат и оценки на риска за по-широк набор от рискове от бедствия като допълнителни оценки на трансграничните и каскадните рискове.

Стъпка 2.г.   Оценяване и приоритизиране на установените последици и уязвимости за стратегията за адаптиране

Въз основа на резултатите от оценката на риска от изменението на климата с оглед на установените последици и уязвимости могат да се определят приоритетите по отношение на основните опасности/сектори (9). Структурата на тази част от оценката трябва да следва едно от двете направления: съсредоточаване или върху опасностите и рисковете от основно значение в определени сектори/области, или върху основните сектори или области, засегнати от изменението на климата, в краткосрочен (до 2030 г.), средносрочен (до 2050 г.) или дългосрочен (до 2100 г.) план. Като добра практика се смята съсредоточаването върху следните области или сектори:

| — | сектори и/или области, които са особено уязвими към изменението на климата; |
| --- | --- |

—

сектори и/или области, които са особено уязвими към изменението на климата;

| — | сектори и/или области, чиито дейности са от ключово значение за устойчивостта на други сектори; |
| --- | --- |

—

сектори и/или области, чиито дейности са от ключово значение за устойчивостта на други сектори;

| — | сектори и/или области, които са от съществено значение за националната икономика или общественото здраве, дори ако изменението на климата не представлява значителна заплаха към момента на извършване на оценката. |
| --- | --- |

—

сектори и/или области, които са от съществено значение за националната икономика или общественото здраве, дори ако изменението на климата не представлява значителна заплаха към момента на извършване на оценката.

Критериите за това кои рискове се смятат за „приемливи“ и кои — за „неприемливи“, до голяма степен зависят от контекста, но пример за добра практика е нидерландският подход за т.нар. диалози относно рисковете, който е разгледан в приложение II.

Като цяло обаче основните опасения, които налагат приоритетни ответни действия, може да бъдат последици и рискове, които:

| — | вече са налице или се очаква да се увеличат вследствие на изменението на климата, социално-икономическото развитие или други неклиматични фактори; |
| --- | --- |

—

вече са налице или се очаква да се увеличат вследствие на изменението на климата, социално-икономическото развитие или други неклиматични фактори;

| — | има вероятност да окажат влияние върху инфраструктура от критично значение или системи с дълга продължителност на живота. Опасенията, свързани с климатичните рискове за инфраструктура или системи от критично значение, могат да бъдат допълнително проучени чрез изпитвания на устойчивостта, които са разгледани в приложение II; |
| --- | --- |

—

има вероятност да окажат влияние върху инфраструктура от критично значение или системи с дълга продължителност на живота. Опасенията, свързани с климатичните рискове за инфраструктура или системи от критично значение, могат да бъдат допълнително проучени чрез изпитвания на устойчивостта, които са разгледани в приложение II;

| — | има вероятност да окажат необратимо въздействие върху системите. |
| --- | --- |

—

има вероятност да окажат необратимо въздействие върху системите.

| Пример за SMART цел 1: предотвратяване и намаляване на въздействието на сушата в селскостопанските региони







  — | Целта е насочена към конкретна област: земеделие или земеделска земя. |
| --- | --- |

Пример за SMART цел 1: предотвратяване и намаляване на въздействието на сушата в селскостопанските региони

—

Целта е насочена към конкретна област: земеделие или земеделска земя.

| — | Тя е измерима по отношение както на процесите, така и на резултатите. С показателите, споменати в следващите параграфи, се дават някои примери за това как да се подходи към измерването на процесите и резултатите, свързани с политиката, като се дава възможност за използване на алтернативни подходи и показатели.






  — | Показателите за процеса описват въведените административни, икономически, технологични или основани на екосистемата мерки. Например процентът на земеделските земи, подпомагани по линия на общата селскостопанска политика1, размерът на финансовата помощ, предоставяна за изпълнение на технически мерки за намаляване на изпарението от почвата или за подобряване на ефективното използване на водата за напояване, и др. |
| --- | --- | --- |

—

Тя е измерима по отношение както на процесите, така и на резултатите. С показателите, споменати в следващите параграфи, се дават някои примери за това как да се подходи към измерването на процесите и резултатите, свързани с политиката, като се дава възможност за използване на алтернативни подходи и показатели.

—

Показателите за процеса описват въведените административни, икономически, технологични или основани на екосистемата мерки. Например процентът на земеделските земи, подпомагани по линия на общата селскостопанска политика1, размерът на финансовата помощ, предоставяна за изпълнение на технически мерки за намаляване на изпарението от почвата или за подобряване на ефективното използване на водата за напояване, и др.

| — | Показателите за резултатите от измерването на степента на сушата в селскостопанските райони често са съставни, като обикновено са формирани от показатели за валежите, евапотранспирацията и влажността на почвата. Пример за такъв съставен показателя е комбинираният показател за засушаването, разработен от Европейската наблюдателна станция за сушите (EDO), който се използва за откриване и наблюдение на райони, които са засегнати или са изложени на риск от предстоящи суши в селското стопанство. Алтернативен подход би могъл да бъде разглеждането на общата площ на земеделските земи, където капацитетът на природната инфраструктура за ограничаване на последиците от изменението на климата се е увеличил. |
| --- | --- |

—

Показателите за резултатите от измерването на степента на сушата в селскостопанските райони често са съставни, като обикновено са формирани от показатели за валежите, евапотранспирацията и влажността на почвата. Пример за такъв съставен показателя е комбинираният показател за засушаването, разработен от Европейската наблюдателна станция за сушите (EDO), който се използва за откриване и наблюдение на райони, които са засегнати или са изложени на риск от предстоящи суши в селското стопанство. Алтернативен подход би могъл да бъде разглеждането на общата площ на земеделските земи, където капацитетът на природната инфраструктура за ограничаване на последиците от изменението на климата се е увеличил.

| — | Целта е осъществима предвид наличните управленски практики и технически мерки. |
| --- | --- |

—

Целта е осъществима предвид наличните управленски практики и технически мерки.

| — | Тя съответства на крайната цел за изграждане на устойчивост. |
| --- | --- |

—

Тя съответства на крайната цел за изграждане на устойчивост.

| — | Тя може да бъде съпътствана от обвързващи крайни срокове поне по отношение на времевия хоризонт на стратегията или плана за действие. Освен това се препоръчва да се определят количествени цели за предотвратяване и намаляване на последиците от сушата в селското стопанство за следващите 5—10 години. Оценката следва да се извършва на всеки две години, за да се съберат данни за двугодишните доклади за напредъка в областта на адаптирането в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Тя може да бъде съпътствана от обвързващи крайни срокове поне по отношение на времевия хоризонт на стратегията или плана за действие. Освен това се препоръчва да се определят количествени цели за предотвратяване и намаляване на последиците от сушата в селското стопанство за следващите 5—10 години. Оценката следва да се извършва на всеки две години, за да се съберат данни за двугодишните доклади за напредъка в областта на адаптирането в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1999.

| 1 | В рамките на общата селскостопанска политика за периода 2023—2027 г. се очаква стандартите за добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) да обхванат близо 90 % от земеделските земи в ЕС (Обща селскостопанска политика за периода 2023—2027 г. 28 стратегически плана по ОСП накратко, препратка, изтеглена на 10.2.2023 г.). |
| --- | --- |

1

Освен това да бъдат разгледани специфични области или сектори, които ще бъдат засегнати от повече от един риск, тъй като те ще се нуждаят в по-голяма степен от адаптиране.

Резултатите от оценката следва да бъдат представени по такъв начин, че да могат да улеснят стратегическото ръководство по отношение на изработването на дългосрочната визия, средносрочните стратегически цели или области и краткосрочните специфични цели. Ако е възможно, тези цели следва да бъдат специфични, измерими, осъществими, съответстващи на дейността и да бъдат съпътствани от обвързващи крайни срокове ( specific, measurable, achievable, relevant, and time bound — SMART). Оценяването на това дали целта е SMART винаги зависи от контекста и в някои случаи е възможно да не са изпълнени всички критерии. Например измеримостта на целта зависи от съществуването на подходяща методология и от наличието на данни. Все пак някои примери за SMART цели са включени в текстовите полета по-долу.

| Пример за SMART цел 2: намаляване на рисковете, свързани с високите температури в градската среда







  — | Целта е насочена към специфична област: градската среда. |
| --- | --- |

Пример за SMART цел 2: намаляване на рисковете, свързани с високите температури в градската среда

—

Целта е насочена към специфична област: градската среда.

| — | Тя е измерима по отношение както на процесите, така и на резултатите. С показателите, споменати в следващите параграфи, се дават някои примери за това как да се подходи към измерването на процесите и резултатите, свързани с политиката, като се дава възможност за използване на алтернативни подходи и показатели.






  — | Показателите за процеса описват въведените административни, икономически, технологични или основани на екосистемата мерки. Например конкретни корекции на нормативната уредба в областта на териториалното устройство, размер на финансовата подкрепа, предоставяна за озеленяване на градските райони, и др. |
| --- | --- | --- |

—

Тя е измерима по отношение както на процесите, така и на резултатите. С показателите, споменати в следващите параграфи, се дават някои примери за това как да се подходи към измерването на процесите и резултатите, свързани с политиката, като се дава възможност за използване на алтернативни подходи и показатели.

—

Показателите за процеса описват въведените административни, икономически, технологични или основани на екосистемата мерки. Например конкретни корекции на нормативната уредба в областта на териториалното устройство, размер на финансовата подкрепа, предоставяна за озеленяване на градските райони, и др.

| — | С показателите за резултатите може да се измерват:






  — | цялостната експозиция на градските райони на високи температури. Например отклонението на средната месечна температура от дългосрочната месечна норма, броят на тропическите нощи (когато температурата не пада под 20°C), броят на дните с горещини и т.н., което предоставя полезна информация в сравнение с данните за извънградските райони; |
| --- | --- | --- |

—

С показателите за резултатите може да се измерват:

—

цялостната експозиция на градските райони на високи температури. Например отклонението на средната месечна температура от дългосрочната месечна норма, броят на тропическите нощи (когато температурата не пада под 20°C), броят на дните с горещини и т.н., което предоставя полезна информация в сравнение с данните за извънградските райони;

| — | капацитетът на градските райони за адаптиране към високите температури. Например процентът на зелените площи в градските ландшафти, средното разстояние до най-близката зелена площ1, делът на сградите, оборудвани с активна или пасивна система за охлаждане, делът на сградите с инсталирана топлоизолация и др.; |
| --- | --- |

—

капацитетът на градските райони за адаптиране към високите температури. Например процентът на зелените площи в градските ландшафти, средното разстояние до най-близката зелена площ1, делът на сградите, оборудвани с активна или пасивна система за охлаждане, делът на сградите с инсталирана топлоизолация и др.;

| — | чувствителността на градските райони към високи температури. Например процент от градския район, класифициран като силно податлив на прегряване, и т.н. Що се отнася до данните относно земеползването, услугите за наблюдение на Земята като програмата „Коперник“ или Landsat са се доказали като полезни ресурси. |
| --- | --- |

—

чувствителността на градските райони към високи температури. Например процент от градския район, класифициран като силно податлив на прегряване, и т.н. Що се отнася до данните относно земеползването, услугите за наблюдение на Земята като програмата „Коперник“ или Landsat са се доказали като полезни ресурси.

Важна група показатели за измерване на рисковете, свързани с високите температури не само в градска среда, са показателите, свързани със здравето. Например уязвимостта към излагане на горещини или излагането на уязвими групи от населението на горещини — и двете понятия са въведени в доклада на Lancet Countdown относно здравето и изменението на климата за 2022 г. за Европа. Други показатели, свързани с климата и здравето, които са от значение за Европа, са достъпни в Европейската обсерватория за климата и здравето.

| — | Целта е осъществима предвид наличните варианти за адаптиране. |
| --- | --- |

—

Целта е осъществима предвид наличните варианти за адаптиране.

| — | Тя съответства на крайната цел за изграждане на устойчивост. |
| --- | --- |

—

Тя съответства на крайната цел за изграждане на устойчивост.

| — | Тя може да бъде съпътствана от обвързващи крайни срокове поне по отношение на времевия хоризонт на стратегията или плана за действие. Освен това се препоръчва да се определят количествени цели за намаляване на свързаните с високите температури рискове в градската среда за следващите 5—10 години. Оценката следва да се извършва на всеки две години, за да се съберат данни за двугодишните доклади за напредъка в областта на адаптирането в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Тя може да бъде съпътствана от обвързващи крайни срокове поне по отношение на времевия хоризонт на стратегията или плана за действие. Освен това се препоръчва да се определят количествени цели за намаляване на свързаните с високите температури рискове в градската среда за следващите 5—10 години. Оценката следва да се извършва на всеки две години, за да се съберат данни за двугодишните доклади за напредъка в областта на адаптирането в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1999.

| 1 | Например чрез инициативата Urban Alliance към МКИК се насърчава правилото 3-30-300: че всеки следва да може да вижда поне три дървета (с достатъчно голям размер) от дома си, че във всеки квартал покритието с дървесна растителност трябва да бъде минимум 30 процента и че разстоянието до най-близката зелена площ (от поне 1 хектар) трябва да бъде най-много 300 метра. (Promoting health and wellbeing through urban forests – Introducing the 3-30-300 rule (Насърчаване на здравето и благосъстоянието чрез залесени площи в градските райони — въвеждане на правилото 3-30-300), препратка, извлечена на 10.2.2023 г.). |
| --- | --- |

1

| Пример за SMART цел 3: засилване на защитата на услугите и инфраструктурата от критично значение







  — | Целта е насочена към специфична област: услуги и инфраструктура от критично значение, т.е. енергоснабдяване и водоснабдяване, транспорт и др. |
| --- | --- |

Пример за SMART цел 3: засилване на защитата на услугите и инфраструктурата от критично значение

—

Целта е насочена към специфична област: услуги и инфраструктура от критично значение, т.е. енергоснабдяване и водоснабдяване, транспорт и др.

| — | Тя е измерима по отношение както на процесите, така и на резултатите. С показателите, споменати в следващите параграфи, се дават някои примери за това как да се подходи към измерването на процесите и резултатите, свързани с политиката, като се дава възможност за използване на алтернативни подходи и показатели.






  — | Показателите за процеса описват кои административни, икономически, технологични или основани на екосистемата мерки са били въведени. Например в енергийния сектор: диверсификация на веригите за доставки за справяне с различни видове прекъсвания, преместване на най-уязвимите съоръжения и т.н. |
| --- | --- | --- |

—

Тя е измерима по отношение както на процесите, така и на резултатите. С показателите, споменати в следващите параграфи, се дават някои примери за това как да се подходи към измерването на процесите и резултатите, свързани с политиката, като се дава възможност за използване на алтернативни подходи и показатели.

—

Показателите за процеса описват кои административни, икономически, технологични или основани на екосистемата мерки са били въведени. Например в енергийния сектор: диверсификация на веригите за доставки за справяне с различни видове прекъсвания, преместване на най-уязвимите съоръжения и т.н.

| — | С показателите за резултатите, например в транспортния сектор, могат да се измерват:






  — | експозицията, включително процент от всички произшествия, свързани с метеорологични фактори, процент от всички разходи за поддръжка на пътищата, определени за възстановяване на свързани с метеорологичните условия щети по инфраструктурата, процент от мрежата от европейски пътища, разположена в райони, податливи на наводнения тип Q20
  1, и др.; |
| --- | --- | --- |

—

С показателите за резултатите, например в транспортния сектор, могат да се измерват:

—

експозицията, включително процент от всички произшествия, свързани с метеорологични фактори, процент от всички разходи за поддръжка на пътищата, определени за възстановяване на свързани с метеорологичните условия щети по инфраструктурата, процент от мрежата от европейски пътища, разположена в райони, податливи на наводнения тип Q20
  1, и др.;

| — | капацитетът за адаптиране, включително делът от инфраструктурата, обхванат от системи за наблюдение и предупреждение, процентът на превозните средства от градския обществен транспорт, оборудвани с климатик в пътническото отделение, и др.; |
| --- | --- |

—

капацитетът за адаптиране, включително делът от инфраструктурата, обхванат от системи за наблюдение и предупреждение, процентът на превозните средства от градския обществен транспорт, оборудвани с климатик в пътническото отделение, и др.;

| — | чувствителността, включително делът от инфраструктурата, за който се прилагат Техническите насоки за осигуряване на климатичната устойчивост на инфраструктурата през периода 2021—2027 г., процентът на транспорта по вътрешни водни пътища от общите транспортни услуги и др. |
| --- | --- |

—

чувствителността, включително делът от инфраструктурата, за който се прилагат Техническите насоки за осигуряване на климатичната устойчивост на инфраструктурата през периода 2021—2027 г., процентът на транспорта по вътрешни водни пътища от общите транспортни услуги и др.

| — | Целта е осъществима предвид наличните варианти за адаптиране. |
| --- | --- |

—

Целта е осъществима предвид наличните варианти за адаптиране.

| — | Тя съответства на крайната цел за изграждане на устойчивост. |
| --- | --- |

—

Тя съответства на крайната цел за изграждане на устойчивост.

| — | Тя може да бъде съпътствана от обвързващи крайни срокове поне по отношение на времевия хоризонт на стратегията или плана за действие. Освен това е препоръчително да се определят количествени цели за засилване на защитата на инфраструктурата от критично значение за следващите 5—10 години. Оценката следва да се извършва на всеки две години, за да се съберат данни за двугодишните доклади за напредъка в областта на адаптирането в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Тя може да бъде съпътствана от обвързващи крайни срокове поне по отношение на времевия хоризонт на стратегията или плана за действие. Освен това е препоръчително да се определят количествени цели за засилване на защитата на инфраструктурата от критично значение за следващите 5—10 години. Оценката следва да се извършва на всеки две години, за да се съберат данни за двугодишните доклади за напредъка в областта на адаптирането в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1999.

| 1 | Наводнения с 20-годишна цикличност. |
| --- | --- |

1

Извършването на оценки на последиците от изменението на климата и уязвимостта спрямо тях е неделима част от всяка стратегия за адаптиране към изменението на климата. В допълнение към общите съображения по отношение на методологията, като например неопределеността и графиците, от съществено значение е да се вземат предвид социалните последици от изменението на климата, като се насърчава справедливата устойчивост и се отчита трансграничният и каскаден характер на рисковете от изменението на климата. Едва след това може да се направи правилна оценка и да се определят приоритетите по отношение на последиците и уязвимостта, за да се осигури цялостна стратегия за адаптиране към изменението на климата.

За повече информация относно извършването на оценка на рисковете и уязвимостта, свързани с изменението на климата, вж. също раздела относно Оценяване на рисковете и уязвимостта, свързани с изменението на климата от Инструмента за подпомагане на адаптирането към изменението на климата.

Стъпка 3:
     
  Определяне и приоритизиране на варианти за адаптиране

| Стъпка 3 от насоките спомага за:






  — | определяне на вариантите за адаптиране; |
| --- | --- |

Стъпка 3 от насоките спомага за:

—

определяне на вариантите за адаптиране;

| — | оценяване и приоритизиране на вариантите за адаптиране; |
| --- | --- |

—

оценяване и приоритизиране на вариантите за адаптиране;

| — | предотвратяване на неправилното адаптиране; |
| --- | --- |

—

предотвратяване на неправилното адаптиране;

| — | справяне с неопределеността по отношение на последиците от изменението на климата |
| --- | --- |

—

справяне с неопределеността по отношение на последиците от изменението на климата

Следващата стъпка при разработването на стратегия и/или план за адаптиране е да се идентифицират потенциалните варианти за адаптиране, да се събере съответната информация за тези варианти и да се определи кои от тях са с приоритет въз основа на най-голямата полза или предотвратяването на най-голямата загуба.

Стъпка 3.а.   Определяне на варианти за адаптиране и създаване на портфолио от варианти

За да се отговори на установените преди това опасения за отрицателни последици, свързани с климата, могат да се определят подходящи варианти за адаптиране и да се обединят в портфолио. Могат да се разгледат варианти за адаптиране от различни източници, като например прегледи на специализирана литература (например платформата CLIMATE-ADAPT, резултати от проекти, съществуващи политики), консултации с научни експерти и/или колеги от други органи, както и чрез участие на заинтересованите страни. При актуализирането на стратегията за адаптиране към изменението на климата успешно изпълнените мерки за адаптиране следва да бъдат пренасочени и приоритизирани, докато неуспешно изпълнените мерки следва да бъдат преразгледани и коригирани.

Вариантите за адаптиране не са насочени само към избягване или намаляване на излагането на климатични рискове, включително чрез изграждане на съоръжения за защита от наводнения. Те могат да включват и приемане на климатичните последици и загуби чрез оттегляне от определен район. От друга страна, вариантите за адаптиране могат да се съсредоточат и върху извличане на полза от нови възможности, свързани с изменението на климата, включително различни (и дори по-добри) селскостопански условия. Финансовото адаптиране може да се отнася до споразумения за споделяне на риска, прехвърляне на риска чрез застраховка срещу бедствия, запазване на риска в съответствие с ясно определени условия, поемане на част от въздействието чрез лични финансови буфери.

За повече информация относно идентифицирането на варианти за адаптиране и създаването на портфолио от варианти вж. също раздела относно Инструмент за подпомагане на адаптирането в Идентифициране на варианти за адаптиране.

Стъпка 3.б.   Оценяване и приоритизиране на вариантите за адаптиране

| Случай от практиката 3: зелените покриви в Базел, Швейцария — съчетаване на мерки за смекчаване на последиците и мерки за адаптиране
  С 5,71 жители на m2, през 2019 г. град Базел в Швейцария има най-голямата площ зелени покриви на глава от населението в света. Първоначален тласък на инициативите за увеличаване на броя на зелените покриви в Базел беше даден чрез програми за икономии на енергия, а впоследствие и чрез дейности по опазване на биологичното разнообразие. Базел насърчава зелените покриви чрез инвестиции в програми за стимулиране, по които се предоставят субсидии за изграждане на зелени покриви. Програмите бяха финансирани от Фонда за икономии на енергия, по който се покриваха 5 % от сметките за енергия на всички потребители в кантон Базел. През 2002 г. е прието изменение на Закона за сградите и строителството в Базел. Законът изисква в допълнение към съответните насоки за проектиране всички нови и ремонтирани плоски покриви да бъдат озеленени. Това изискване беше засилено през 2010 г. чрез друга законова разпоредба, която въведе задължение зелени покриви да се изградят на всички плоски покриви, ако това е част от модернизиране на сгради, както и при всички нови сгради с плоски покриви. Очаква се стратегията за зелени покриви в Базел да донесе ползи за адаптирането под формата на по-ниски температури и намален повърхностен отток. |
| --- |

Случай от практиката 3: зелените покриви в Базел, Швейцария — съчетаване на мерки за смекчаване на последиците и мерки за адаптиране

С 5,71 жители на m2, през 2019 г. град Базел в Швейцария има най-голямата площ зелени покриви на глава от населението в света. Първоначален тласък на инициативите за увеличаване на броя на зелените покриви в Базел беше даден чрез програми за икономии на енергия, а впоследствие и чрез дейности по опазване на биологичното разнообразие. Базел насърчава зелените покриви чрез инвестиции в програми за стимулиране, по които се предоставят субсидии за изграждане на зелени покриви. Програмите бяха финансирани от Фонда за икономии на енергия, по който се покриваха 5 % от сметките за енергия на всички потребители в кантон Базел. През 2002 г. е прието изменение на Закона за сградите и строителството в Базел. Законът изисква в допълнение към съответните насоки за проектиране всички нови и ремонтирани плоски покриви да бъдат озеленени. Това изискване беше засилено през 2010 г. чрез друга законова разпоредба, която въведе задължение зелени покриви да се изградят на всички плоски покриви, ако това е част от модернизиране на сгради, както и при всички нови сгради с плоски покриви. Очаква се стратегията за зелени покриви в Базел да донесе ползи за адаптирането под формата на по-ниски температури и намален повърхностен отток.

Image 4

След като вариантите за адаптиране бъдат определени, критериите могат да помогнат за оценяването и приоритизирането на тези варианти въз основа на местния контекст. В стратегията следва да бъдат включени варианти, които допринасят по най-ефективен и ефикасен начин за постигане на общите и конкретните цели за адаптиране. Ефективността на даден вариант за адаптиране може да бъде установена в зависимост от неговия вид. Например чрез разглеждане на потенциала на варианта за намаляване на определен(и) риск(ове), включително степента на неотложност на климатичната опасност или риск, които вариантът цели да смекчи. Ефективността на даден вариант за адаптиране може да бъде установена чрез анализ на разходите и ползите, който може да бъде извършен също и в непарично изражение.

Особено внимание е необходимо, когато при оценката на вариантите за адаптиране се отчитат по-широки социални (равнопоставеност на защитата, ползи за здравето и благосъстоянието), икономически (тежест на адаптирането) и екологични (отрицателни странични ефекти, както и ползи, съпътстващи смекчаването на последиците от изменението на климата и други екологични цели) цели и други аспекти, за да се намалят случаите на неправилно адаптиране. Това е разгледано по-подробно в приложение II. Следва да се разгледат и други варианти за адаптиране, които имат трансформиращ характер — като например преместване на група хора в други жилища в определен котловинен район — както и пречките и цялостната осъществимост, като се вземат предвид възприемането от обществеността, социалните последици и бюджетните ограничения.

Вариантите за адаптиране могат да донесат съпътстващи ползи в други области, като биологично разнообразие, смекчаване на последиците от изменението на климата, кръгова икономика или човешко здраве и благосъстояние: такива варианти трябва да бъдат приоритетни. Като пример за съпътстващи ползи, преходът към кръгова икономика предоставя възможност за адаптиране към изменението на климата чрез намаляване на нуждата от ресурси и запазване на стойността на съществуващите продукти и материали, особено в условията на недостиг и нестабилност на цените. Кръговата икономика допринася и за възстановяването на природата и екосистемните услуги.

Резултатите от оценката представляват основа, спрямо която да се прецени приоритетът на вариантите за адаптиране. Препоръчително е това приоритизиране да се основава на анализи по множество критерии.

Бъдещите последици от изменението на климата в определени области или сектори са несигурни. Това обаче не означава, че бездействието по отношение на адаптирането е правилният отговор. Процесите на вземане на решения в условията на неопределеност могат да бъдат улеснени чрез съсредоточаване върху варианти за адаптиране, които свеждат до минимум рисковете, свързани с изпълнението им, дори когато е налице неопределеност по отношение на рисковете и ползите от вариантите:

| — | „Вариантите, печеливши при всички обстоятелства“, са рентабилни при настоящите климатични условия и са целесъобразни, независимо от степента на бъдещото изменение на климата, включително чрез избягване на строителство във високорискови райони или проектиране на сгради, които да са топлоустойчиви през летните месеци. |
| --- | --- |

—

„Вариантите, печеливши при всички обстоятелства“, са рентабилни при настоящите климатични условия и са целесъобразни, независимо от степента на бъдещото изменение на климата, включително чрез избягване на строителство във високорискови райони или проектиране на сгради, които да са топлоустойчиви през летните месеци.

| — | „Вариантите, печеливши при почти всички обстоятелства“, са сравнително евтини и осигуряват сравнително големи ползи при прогнозираните бъдещи климатични условия, включително чрез изискването в новопостроените сгради да се събира дъждовната вода и да се рециклират сивите води. |
| --- | --- |

—

„Вариантите, печеливши при почти всички обстоятелства“, са сравнително евтини и осигуряват сравнително големи ползи при прогнозираните бъдещи климатични условия, включително чрез изискването в новопостроените сгради да се събира дъждовната вода и да се рециклират сивите води.

| — | „Вариантите, печеливши за всички страни“, допринасят за адаптирането към дадена климатична опасност, като същевременно допринасят за постигането на други социални, екологични или икономически цели, включително природосъобразни решения, като например изграждане на зелени покриви и зелени стени, които увеличават биологичното разнообразие, или по-активно засаждане на дървета на открити пространства. Пример за добра практика може да бъде намерен в текстовото поле за случай от практиката 3. |
| --- | --- |

—

„Вариантите, печеливши за всички страни“, допринасят за адаптирането към дадена климатична опасност, като същевременно допринасят за постигането на други социални, екологични или икономически цели, включително природосъобразни решения, като например изграждане на зелени покриви и зелени стени, които увеличават биологичното разнообразие, или по-активно засаждане на дървета на открити пространства. Пример за добра практика може да бъде намерен в текстовото поле за случай от практиката 3.

| — | „Гъвкавите или адаптивни варианти на управление“, са лесно приспособими, с ниски разходи, ако климатичните условия се променят в сравнение с първоначалните прогнози. |
| --- | --- |

—

„Гъвкавите или адаптивни варианти на управление“, са лесно приспособими, с ниски разходи, ако климатичните условия се променят в сравнение с първоначалните прогнози.

| — | „Вариантите с множество предимства“ могат да допринесат за постигането на много цели, като например смекчаване на последиците, намаляване на риска от бедствия, управление на околната среда или устойчивост. |
| --- | --- |

—

„Вариантите с множество предимства“ могат да допринесат за постигането на много цели, като например смекчаване на последиците, намаляване на риска от бедствия, управление на околната среда или устойчивост.

Природосъобразните решения често предоставят ефикасни, рента билни и адаптивни варианти, които са разгледани по-подробно в приложение II.

За повече информация относно приоритизирането на вариантите за адаптиране вж. също раздела относно инструмента за подпомагане на адаптирането в Оценяване на вариантите за адаптиране.

Стъпка 4:
     
  Разработване на план за действие и предприемане на действия за адаптиране

| Стъпка 4 от насоките ще помогне:






  — | вариантите за адаптиране да се превърнат в действия за адаптиране; |
| --- | --- |

Стъпка 4 от насоките ще помогне:

—

вариантите за адаптиране да се превърнат в действия за адаптиране;

| — | да се изработи план за действие за адаптиране; |
| --- | --- |

—

да се изработи план за действие за адаптиране;

| — | да се подготвят условията за изпълнение чрез траектории за адаптиране. |
| --- | --- |

—

да се подготвят условията за изпълнение чрез траектории за адаптиране.

Планът за действие за адаптиране превръща предложените варианти за адаптиране в конкретни действия за адаптиране, които могат да бъдат изпълнени. Като цяло планът съдържа подробна информация за това какво трябва да се направи (от кого и кога), за необходимите ресурси, тяхното разпределение и наличност. Следователно планът(овете) за действие за адаптиране е/са неделима част от всяка стратегия за адаптиране, тъй като улеснява(т) изпълнението на действията за адаптиране. Планът за действие обикновено обхваща по-кратък период от време в сравнение със стратегията за адаптиране към изменението на климата и се преразглежда по-редовно. Следователно изпълнението на една стратегия за адаптиране към изменението на климата може да бъде разделено в няколко плана за действие.

Стъпка 4.a.   Основни елементи на плана за действие за адаптиране

| Случай от практиката 4: включване на адаптирането в управлението на водите с цел защита от наводнения в Isola Vicentina, Италия
  Управата на Isola Vicentina (Италия) подписа през 2014 г. инициативата на ЕС „Кметовете се адаптират“ и оттогава започна процес на разработване на своя общински план за управление на водите (ОПУВ), с който да интегрира адаптирането към изменението на климата в своите политики за управление на водите. В плана е направен анализ на всеки водосборен басейн, река и поток, протичащи през територията на общината, като са оценени максималният им дебит и размерът на вълната при наводнение при различна цикличност на наводненията (5, 10, 20, 30, 100 и 300 години). Установените въпроси от критично значение станаха отправната точка за планиране на мерки за превенция и готовност, както и на около 50 мерки за своевременна защита, като например: i) приемане на регулаторна рамка за управление и поддръжка на малки частни отводнителни канали, ii) една от трите планирани зони за задържане на вода вече е в процес на изграждане, както и iii) определяне на пилотна зона от 10 хектара, в която да се симулира как запазването на горските площи може да подобри устойчивостта на общинската територия на наводнения и свлачища. |
| --- |

Случай от практиката 4: включване на адаптирането в управлението на водите с цел защита от наводнения в Isola Vicentina, Италия

Управата на Isola Vicentina (Италия) подписа през 2014 г. инициативата на ЕС „Кметовете се адаптират“ и оттогава започна процес на разработване на своя общински план за управление на водите (ОПУВ), с който да интегрира адаптирането към изменението на климата в своите политики за управление на водите. В плана е направен анализ на всеки водосборен басейн, река и поток, протичащи през територията на общината, като са оценени максималният им дебит и размерът на вълната при наводнение при различна цикличност на наводненията (5, 10, 20, 30, 100 и 300 години). Установените въпроси от критично значение станаха отправната точка за планиране на мерки за превенция и готовност, както и на около 50 мерки за своевременна защита, като например: i) приемане на регулаторна рамка за управление и поддръжка на малки частни отводнителни канали, ii) една от трите планирани зони за задържане на вода вече е в процес на изграждане, както и iii) определяне на пилотна зона от 10 хектара, в която да се симулира как запазването на горските площи може да подобри устойчивостта на общинската територия на наводнения и свлачища.

Image 5

| — | Стъпки и траектории за изпълнение, като се отчита неопределеността на последиците от изменението на климата в краткосрочен (до 2030 г.), средносрочен (до 2050 г.) или дългосрочен (до 2100 г.) план. Планът за действие за адаптиране може да бъде структуриран в траектории за адаптиране, при които схемата за изпълнение на всеки вариант за адаптиране се състои от последователност от мерки за постигане на дадена крайна цел за адаптиране. Ето защо траекториите за адаптиране приличат на алгоритъм за вземане на решения и тъй като мерките могат да бъдат изпълнявани поетапно, дават възможност за гъвкаво планиране на политиката. Предизвиканите от климата екстремни метеорологични явления или промените в прогнозираните бъдещи климатични условия могат да задействат механизъм за преразглеждане, за да се провери дали дадена траектория за адаптиране все още отговаря на целта за адаптиране. |
| --- | --- |

—

Стъпки и траектории за изпълнение, като се отчита неопределеността на последиците от изменението на климата в краткосрочен (до 2030 г.), средносрочен (до 2050 г.) или дългосрочен (до 2100 г.) план. Планът за действие за адаптиране може да бъде структуриран в траектории за адаптиране, при които схемата за изпълнение на всеки вариант за адаптиране се състои от последователност от мерки за постигане на дадена крайна цел за адаптиране. Ето защо траекториите за адаптиране приличат на алгоритъм за вземане на решения и тъй като мерките могат да бъдат изпълнявани поетапно, дават възможност за гъвкаво планиране на политиката. Предизвиканите от климата екстремни метеорологични явления или промените в прогнозираните бъдещи климатични условия могат да задействат механизъм за преразглеждане, за да се провери дали дадена траектория за адаптиране все още отговаря на целта за адаптиране.

Фигура 2

Пример на траектория за адаптиране за управление на водните ресурси

Image 6

| Източник: | Kingsborough et al., 2016 г.. |
| --- | --- |

Източник:

| — | > Инструменти, които предоставят отправни точки за привеждане в действие и включване, т.е. интегриране на адаптирането в други секторни политики и инструменти. Адаптирането не трябва да се извършва изолирано от съществуващите политики. Ето защо следва да се насърчава създаването на връзки между мерките за адаптиране и съществуващите инструменти. Следва да се използват полезните взаимодействия със съществуващите национални политики и инструменти. Основните инструменти, които могат да послужат като отправни точки за интегриране на адаптирането, включват: законодателство, съществуващи стратегии, стандарти, инструменти за планиране, рамки за оценка, програми за научноизследователска и развойна дейност, мрежи и работни групи. Това включване на адаптирането обаче не трябва да се ограничава само до определяне в стратегията за адаптиране на специфични за дадени сектори цели, варианти и действия. Смята се за добра практика да се направи преглед на степента на съгласуваност на всички съответни мерки с общите и конкретните цели за адаптиране, както и на приноса на всяка политика към решенията за адаптиране. Добър пример от практиката е разгледан в текстовото поле за случай 4.
  Макро-фискалният аспект на адаптирането към изменението на климата е важна междусекторна област на политиката. Изменението на климата има макрофискално значение, тъй като оказва влияние както върху публичните разходи, така и върху публичните приходи. Въпреки това националните фискални рамки в държавите — членки на ЕС, отразяват изменението на климата и свързаните с него фискални рискове само в ограничена степен, най-вече чрез бюджетни мерки за справяне с разходите за бедствия, свързани с климата. Бюджетното планиране, управлението и институционалните механизми могат по-добре да отчитат свързаните с климата фискални рискове и загуби, за да се подобри фискалната/финансовата устойчивост спрямо изменението на климата. Политическите усилия за намаляване на пропуските в опазването на климата, т.е. на дела на незастрахованите загуби, също биха били в подкрепа на тази цел, тъй като могат да ограничат фискалните разходи, свързани с изменението на климата, и по този начин да запазят ресурси за инвестиции в мерки за адаптиране.
  Друга важна област на политиката, която е от съществено значение за изпълнението и включването на адаптирането, са управлението на риска от бедствия и ролята на гражданската защита. Органите за гражданска защита не само са първите, които реагират на очакваните все по-тежки бедствия, свързани с климата (наводнения, бури, горски пожари и т.н.), но те също така са натоварени със задължението да се справят с по-широк спектър от рискове от бедствия, включително други природни бедствия (например. земетресения, изригвания на вулкани), както и технологични и обществени рискове (например киберзаплахи, хибридни заплахи, промишлени аварии). Важно е тясното взаимодействие при разработването на плановете за действие и тяхното изпълнение, включително разпределянето на ресурси за мерки за адаптиране и превенция, както и съображенията за фискална устойчивост. Очаква се мерките за адаптиране към изменението на климата и мерките за предотвратяване на опасностите, свързани с климатичните рискове, да бъдат до голяма степен едни и същи. Важно е обаче да се разгледат и други аспекти на предотвратяването на бедствия, за да се гарантира, че възможно най-тясното полезно взаимодействие между мерките (например адаптиране на сградите към изменението на климата, като се вземе предвид и сеизмичната безопасност, когато това е уместно), както и принципите на „ненанасяне на вреда“ и неправилно адаптиране, се разглеждат в по-широкия контекст на устойчивостта на бедствията и обществената устойчивост. |
| --- | --- |

—

> Инструменти, които предоставят отправни точки за привеждане в действие и включване, т.е. интегриране на адаптирането в други секторни политики и инструменти. Адаптирането не трябва да се извършва изолирано от съществуващите политики. Ето защо следва да се насърчава създаването на връзки между мерките за адаптиране и съществуващите инструменти. Следва да се използват полезните взаимодействия със съществуващите национални политики и инструменти. Основните инструменти, които могат да послужат като отправни точки за интегриране на адаптирането, включват: законодателство, съществуващи стратегии, стандарти, инструменти за планиране, рамки за оценка, програми за научноизследователска и развойна дейност, мрежи и работни групи. Това включване на адаптирането обаче не трябва да се ограничава само до определяне в стратегията за адаптиране на специфични за дадени сектори цели, варианти и действия. Смята се за добра практика да се направи преглед на степента на съгласуваност на всички съответни мерки с общите и конкретните цели за адаптиране, както и на приноса на всяка политика към решенията за адаптиране. Добър пример от практиката е разгледан в текстовото поле за случай 4.

Макро-фискалният аспект на адаптирането към изменението на климата е важна междусекторна област на политиката. Изменението на климата има макрофискално значение, тъй като оказва влияние както върху публичните разходи, така и върху публичните приходи. Въпреки това националните фискални рамки в държавите — членки на ЕС, отразяват изменението на климата и свързаните с него фискални рискове само в ограничена степен, най-вече чрез бюджетни мерки за справяне с разходите за бедствия, свързани с климата. Бюджетното планиране, управлението и институционалните механизми могат по-добре да отчитат свързаните с климата фискални рискове и загуби, за да се подобри фискалната/финансовата устойчивост спрямо изменението на климата. Политическите усилия за намаляване на пропуските в опазването на климата, т.е. на дела на незастрахованите загуби, също биха били в подкрепа на тази цел, тъй като могат да ограничат фискалните разходи, свързани с изменението на климата, и по този начин да запазят ресурси за инвестиции в мерки за адаптиране.

Друга важна област на политиката, която е от съществено значение за изпълнението и включването на адаптирането, са управлението на риска от бедствия и ролята на гражданската защита. Органите за гражданска защита не само са първите, които реагират на очакваните все по-тежки бедствия, свързани с климата (наводнения, бури, горски пожари и т.н.), но те също така са натоварени със задължението да се справят с по-широк спектър от рискове от бедствия, включително други природни бедствия (например. земетресения, изригвания на вулкани), както и технологични и обществени рискове (например киберзаплахи, хибридни заплахи, промишлени аварии). Важно е тясното взаимодействие при разработването на плановете за действие и тяхното изпълнение, включително разпределянето на ресурси за мерки за адаптиране и превенция, както и съображенията за фискална устойчивост. Очаква се мерките за адаптиране към изменението на климата и мерките за предотвратяване на опасностите, свързани с климатичните рискове, да бъдат до голяма степен едни и същи. Важно е обаче да се разгледат и други аспекти на предотвратяването на бедствия, за да се гарантира, че възможно най-тясното полезно взаимодействие между мерките (например адаптиране на сградите към изменението на климата, като се вземе предвид и сеизмичната безопасност, когато това е уместно), както и принципите на „ненанасяне на вреда“ и неправилно адаптиране, се разглеждат в по-широкия контекст на устойчивостта на бедствията и обществената устойчивост.

| — | Оценка на необходимите инвестиции за плана или стратегията за адаптиране. Препоръчва се включването на преглед на необходимите публични и частни инвестиции или на разходите, които трябва да бъдат направени (включително на източника на финансиране) за изпълнението на мерките, заложени в плана за действие или стратегията за адаптиране, след оценката на климатичния риск и уязвимостта. Оценката на необходимите инвестиции или на разходите за адаптиране ще послужи като основа за избора, който ще се направи в плана за действие или стратегията за адаптиране, и трябва да бъде в съответствие с всички оценки и с информацията относно адаптирането към изменението на климата, предоставени в рамките на националните планове на държавите членки в областта на енергетиката и климата (НПЕК) (10). |
| --- | --- |

—

Оценка на необходимите инвестиции за плана или стратегията за адаптиране. Препоръчва се включването на преглед на необходимите публични и частни инвестиции или на разходите, които трябва да бъдат направени (включително на източника на финансиране) за изпълнението на мерките, заложени в плана за действие или стратегията за адаптиране, след оценката на климатичния риск и уязвимостта. Оценката на необходимите инвестиции или на разходите за адаптиране ще послужи като основа за избора, който ще се направи в плана за действие или стратегията за адаптиране, и трябва да бъде в съответствие с всички оценки и с информацията относно адаптирането към изменението на климата, предоставени в рамките на националните планове на държавите членки в областта на енергетиката и климата (НПЕК) (10).

| — | Планиране на ресурсите, необходими за изпълнението на адаптирането, по отношение на човешките, финансовите и свързаните със знанието ресурси. Препоръчва се да се предвиди специален бюджет за адаптиране, който да бъде част от националния подробен бюджет за действия в областта на изменението на климата. Подробният бюджет следва да обхваща както мерки за адаптиране, така и мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата и да изследва полезните взаимодействия между тях. |
| --- | --- |

—

Планиране на ресурсите, необходими за изпълнението на адаптирането, по отношение на човешките, финансовите и свързаните със знанието ресурси. Препоръчва се да се предвиди специален бюджет за адаптиране, който да бъде част от националния подробен бюджет за действия в областта на изменението на климата. Подробният бюджет следва да обхваща както мерки за адаптиране, така и мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата и да изследва полезните взаимодействия между тях.

| — | Роли и отговорности на участниците в изпълнението на всички равнища, което предполага организиране на комуникацията, сътрудничеството и координацията между заинтересованите страни. Адаптирането към изменението на климата засяга цялото общество и следователно изисква действия на всички равнища на управление и от всички сектори на обществото. Националното равнище следва да приведе своите политики за адаптиране в съответствие с тези на равнището на ЕС и с тези на транснационално равнище, когато това е уместно, като същевременно подкрепя изграждането на устойчивост спрямо изменението на климата на поднационално равнище. На свой ред поднационалното равнище може да предостави на националното равнище знания, които да помогнат за идентифицирането на основните предизвикателства или пречки пред адаптирането и за наблюдението и оценката на усилията за адаптиране. Освен това недостигът на умения по отношение на изпълнението на мерки за адаптиране също трябва да бъде преодолян чрез осигуряване на обучение и повишаване на квалификацията на всички равнища на управление, особено на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

—

Роли и отговорности на участниците в изпълнението на всички равнища, което предполага организиране на комуникацията, сътрудничеството и координацията между заинтересованите страни. Адаптирането към изменението на климата засяга цялото общество и следователно изисква действия на всички равнища на управление и от всички сектори на обществото. Националното равнище следва да приведе своите политики за адаптиране в съответствие с тези на равнището на ЕС и с тези на транснационално равнище, когато това е уместно, като същевременно подкрепя изграждането на устойчивост спрямо изменението на климата на поднационално равнище. На свой ред поднационалното равнище може да предостави на националното равнище знания, които да помогнат за идентифицирането на основните предизвикателства или пречки пред адаптирането и за наблюдението и оценката на усилията за адаптиране. Освен това недостигът на умения по отношение на изпълнението на мерки за адаптиране също трябва да бъде преодолян чрез осигуряване на обучение и повишаване на квалификацията на всички равнища на управление, особено на местно и регионално равнище.

| — | Потенциални пречки, конфликти и примери за полезно взаимодействие, свързани с изпълнението. Пречките могат да бъдат свързани с липсата на приемане в обществото на предложените действия за адаптиране към изменението на климата или с липсата на финансиране. Възможно е да възникнат конфликти с определени икономически или социални цели за даден район, което изисква задълбочени консултации със заинтересованите страни. Както беше обсъдено по-горе, могат да се постигне полезно взаимодействие и със стратегии за смекчаване на последиците от изменението на климата или със съпътстващи социални цели. |
| --- | --- |

—

Потенциални пречки, конфликти и примери за полезно взаимодействие, свързани с изпълнението. Пречките могат да бъдат свързани с липсата на приемане в обществото на предложените действия за адаптиране към изменението на климата или с липсата на финансиране. Възможно е да възникнат конфликти с определени икономически или социални цели за даден район, което изисква задълбочени консултации със заинтересованите страни. Както беше обсъдено по-горе, могат да се постигне полезно взаимодействие и със стратегии за смекчаване на последиците от изменението на климата или със съпътстващи социални цели.

| — | Следва да се обърне внимание на пропуските в знанията и неопределеността, например потенциалните последици от изменението на климата в краткосрочен и дългосрочен план. Пропуските в знанията и неопределеността обаче не трябва да бъдат причина за бездействие.
  Плановете за действие за адаптиране са от съществено значение за постигане на целите, описани в стратегията за адаптиране към изменението на климата. От решаващо значение е планът за действие да включва гъвкавост, за да се смекчат рисковете, свързани с неопределеността, и включване, за да се гарантира правилното навлизане на адаптирането към изменението на климата във всички сектори и слоеве на обществото. Единствено тогава една стратегия за адаптиране към изменението на климата може да доведе до цялостно и точно изпълнение на действията за адаптиране.
  За повече информация относно разработването на план за действие вж. също раздела относно инструмента за подпомагане на адаптирането в Изпълнение на адаптирането. |
| --- | --- |

—

Следва да се обърне внимание на пропуските в знанията и неопределеността, например потенциалните последици от изменението на климата в краткосрочен и дългосрочен план. Пропуските в знанията и неопределеността обаче не трябва да бъдат причина за бездействие.

Плановете за действие за адаптиране са от съществено значение за постигане на целите, описани в стратегията за адаптиране към изменението на климата. От решаващо значение е планът за действие да включва гъвкавост, за да се смекчат рисковете, свързани с неопределеността, и включване, за да се гарантира правилното навлизане на адаптирането към изменението на климата във всички сектори и слоеве на обществото. Единствено тогава една стратегия за адаптиране към изменението на климата може да доведе до цялостно и точно изпълнение на действията за адаптиране.

За повече информация относно разработването на план за действие вж. също раздела относно инструмента за подпомагане на адаптирането в Изпълнение на адаптирането.

Стъпка 5:   Наблюдение и оценка

| Стъпка 5 от насоките ще помогне за:






  — | определяне целта и предназначението на системата за наблюдение и оценка; |
| --- | --- |

Стъпка 5 от насоките ще помогне за:

—

определяне целта и предназначението на системата за наблюдение и оценка;

| — | включване на заинтересованите страни в процеса на оценка; |
| --- | --- |

—

включване на заинтересованите страни в процеса на оценка;

| — | определяне на показателите на системата за наблюдение и оценка. |
| --- | --- |

—

определяне на показателите на системата за наблюдение и оценка.

Наблюдението и оценката на текущите усилия за адаптиране са необходими за поддържане на отчетността и за подобряване на политиката за адаптиране като цяло. Въпреки че представляват последната стъпка в цикъла на планиране на адаптирането, те трябва да бъдат разглеждани като част от предишните етапи на разработване на политиката. Ясното формулиране на цели, задачи, варианти и действия за адаптиране, които могат да бъдат „лесно“ измерени, наблюдавани и по отношение на които напредъкът може да бъде оценен и след това съобщен, дава възможност за по-целесъобразна система за наблюдение и оценка. Трудността на адаптирането в сравнение с други политики се състои в това, че успешното адаптиране предотвратява отрицателните последици от изменението на климата. Поради това действителните ползи не винаги са видими или измерими.

Широко разпространената практика е съсредоточена върху наблюдение и оценка на процесите, заложени в политиките за адаптиране, в отговор на въпроса „какви действия се предприемат?“. За да се получи обаче пълна картина на цялостната ефективност и ефикасност на политиката за адаптиране, става все по-важно да се разберат последиците и резултатите от тези процеси и свързаните с тях действия за адаптиране, като се отговори на въпроса „с какво помагат тези мерки по отношение на нашите уязвимости и рискове?“. Съсредоточаването върху последиците и резултатите от политиките за адаптиране може също така да помогне да се определи дали стратегията/планът са достатъчно амбициозни, за да допринесат съществено за изграждането на устойчивост, и да се проучат нововъзникващите проблеми, които се нуждаят от повече внимание в бъдеще.

За разлика от широката практика, следва да се наблюдават и оценяват не само физическите, но и социалните последици и резултати от действията за адаптиране, включително разпределението им при различните групи от населението. Това е важно, за да се гарантира, че действията за адаптиране са насочени към и в подкрепа на уязвимите общности и нямат непредвидени последици, които да задълбочат или да създадат нови неравенства.

Стъпка 5.a.   Определяне на целта и предназначението на наблюдението и оценката

| Случай от практиката 5:„Mückenatlas“: Научен проект на гражданите за наблюдение на комарите в Германия
  Болестотворните агенти, предавани на животни и хора чрез ухапване от комари, попаднаха на първите страници на вестниците в ЕС, тъй като бяха регистрирани случаи на денга, чикунгуня и западнонилски вирус (WNV), особено в южна Европа. Разпространението на видове комари, пренасящи тези болестотворни микроорганизми (като вируси, бактерии и паразити, които могат да причинят заболявания) обаче, е документирано и в по-северните държави от ЕС, включително Германия. Изменението на климата е признато като един от факторите, допринасящи за това разпространение. За справяне с потенциалните рискове за здравето е необходимо да се комбинират мерки за наблюдение, превенция и намаляване на риска. Германският „Mückenatlas“ („атлас на комарите“) е пример за това как един граждански научен проект може не само да допринесе за научните изследвания, но и да допълни традиционните методи за наблюдение, за да функционира като система за ранно предупреждение. В проекта участват хора, които изпращат проби от комари, които след това се идентифицират и използват за изследвания от експерти. По този начин атласът „Mückenatlas“ допринася за обогатяване на знанията за местните и инвазивните видове комари и пренасяните от тях болести в Германия и се стреми да създаде информационна база за политиците и изследователите, за да оценят бъдещите рискове. |
| --- |

Случай от практиката 5:„Mückenatlas“: Научен проект на гражданите за наблюдение на комарите в Германия

Болестотворните агенти, предавани на животни и хора чрез ухапване от комари, попаднаха на първите страници на вестниците в ЕС, тъй като бяха регистрирани случаи на денга, чикунгуня и западнонилски вирус (WNV), особено в южна Европа. Разпространението на видове комари, пренасящи тези болестотворни микроорганизми (като вируси, бактерии и паразити, които могат да причинят заболявания) обаче, е документирано и в по-северните държави от ЕС, включително Германия. Изменението на климата е признато като един от факторите, допринасящи за това разпространение. За справяне с потенциалните рискове за здравето е необходимо да се комбинират мерки за наблюдение, превенция и намаляване на риска. Германският „Mückenatlas“ („атлас на комарите“) е пример за това как един граждански научен проект може не само да допринесе за научните изследвания, но и да допълни традиционните методи за наблюдение, за да функционира като система за ранно предупреждение. В проекта участват хора, които изпращат проби от комари, които след това се идентифицират и използват за изследвания от експерти. По този начин атласът „Mückenatlas“ допринася за обогатяване на знанията за местните и инвазивните видове комари и пренасяните от тях болести в Германия и се стреми да създаде информационна база за политиците и изследователите, за да оценят бъдещите рискове.

Image 7

Първата стъпка при разработването на система за наблюдение и оценка е определянето на нейната цел и предназначение, тъй като това решение има отражение върху координирането и организирането на работата.

Наблюдението и оценката могат да служат за многобройни цели, като най-важната от тях е проследяване на напредъка и ефективността на политиката за адаптиране с цел информиране и подобряване на изготвянето на политики. Добре е да се обърне внимание не само на стратегията или плана за адаптиране, но също и на съответните секторни политики. В това отношение първата стъпка е проверката дали и до каква степен адаптирането е интегрирано в секторните политики. Втората стъпка е редовното наблюдение на дейностите, свързани с адаптирането, които вече са разписани в секторните политики.

Спомагателната цел на наблюдението и оценката може да бъде повишаване на отчетността в рамките на публичните администрации, подобряване на базата от знания, усвояване на знания за адаптиране на текущи или предстоящи процеси или повишаване на осведомеността относно необходимостта от адаптиране.

Стъпка 5.б.   Вземане на решение относно това кой да бъде включен в процеса

От съществено значение за ефективното наблюдение, докладване и оценка е да се прецени кой да поеме общата отговорност за наблюдението, докладването и оценката, да се изяснят ролите на различните участници и да се създадат механизми за вертикална и хоризонтална координация с различните участници в различните сектори и административни равнища.

Общата отговорност за наблюдението, докладването и оценката обикновено се носи от субекта, отговорен за координирането на процеса и докладването на резултатите. Органът, отговорен за наблюдението, докладването и оценката, може да бъде същият като органа, координиращ националната политика за адаптиране, или да е участник, независим от субектите, които отговарят за планирането и изпълнението на политиките за адаптиране. И двата подхода имат своите предимства. От една страна, тесните взаимоотношения между наблюдението, докладването и оценката и разработването на политики може например да улесни ученето и възприемането на резултатите от наблюдението и оценката при разработването и преразглеждането на политики. От друга страна, независимостта може да е желателна, особено за дейностите по оценка.

Ангажирането на заинтересованите страни, по-специално на определените в стъпка 1, и на регионалното и местното равнище на администрацията е от решаващо значение не само за наблюдението, докладването и оценката, за да се получи съответната количествена и качествена информация, данни и знания, но и за тълкуването и извличането на съответните послания от наличните данни, като се отговори на въпросите „как“ и „защо“.

Стъпка 5.в.   Определяне на показатели и подходи със смесени методи

При наблюдението и оценката на адаптирането е препоръчително да се комбинират количествени и качествени методи, тъй като този подход вероятно е по-гъвкав и позволява използването на различни източници на данни и информация, които могат да бъдат сравнявани помежду си, за да се гарантира, че цялостното описание на напредъка и резултатите от адаптирането е солидно, последователно и контекстуализирано. Този подход може също така да помогне да се преодолеят някои от ограниченията на количествените или качествените данни, използвани поотделно, както и да се осигурят информация и доказателства от множество източници.

Количествените показатели и съвкупностите от показатели предоставят количествено измерими, на пръв поглед недвусмислени доказателства за напредъка и резултатите. При определянето на подходящи показатели, както за наблюдение и оценка на процеса, така и за резултатите, се препоръчва:

| — | да се използват вече съществуващи показатели, ако те съответстват на общата цел на системата за наблюдение и оценка; |
| --- | --- |

—

да се използват вече съществуващи показатели, ако те съответстват на общата цел на системата за наблюдение и оценка;

| — | да се гарантира, че съвкупността от показатели предоставя съгласувана и надеждна картина на напредъка и резултатите от адаптирането; |
| --- | --- |

—

да се гарантира, че съвкупността от показатели предоставя съгласувана и надеждна картина на напредъка и резултатите от адаптирането;

| — | да се анализират и изрично да се посочат всички предварителни допускания, ограничения и неопределености, произтичащи от естеството на показателите; |
| --- | --- |

—

да се анализират и изрично да се посочат всички предварителни допускания, ограничения и неопределености, произтичащи от естеството на показателите;

| — | да се използва комбинация от показатели за процеса, крайните продукти и резултатите, за да се осигури представителност и да се измерва напредъкът по важни или определящи действия, а не по второстепенни въпроси; |
| --- | --- |

—

да се използва комбинация от показатели за процеса, крайните продукти и резултатите, за да се осигури представителност и да се измерва напредъкът по важни или определящи действия, а не по второстепенни въпроси;

| — | да се разгледат наличните ресурси, както и достъпът до данни, тяхната редовна наличност и съгласуваност. |
| --- | --- |

—

да се разгледат наличните ресурси, както и достъпът до данни, тяхната редовна наличност и съгласуваност.

Въпреки че адекватността на всеки отделен показател трябва да се разглежда в рамките на съвкупността от показатели, всеки показател следва да отговаря на следните критерии:

| — | Валидност: дали показателят измерва резултата? |
| --- | --- |

—

Валидност: дали показателят измерва резултата?

| — | Прецизност: съгласни ли са заинтересованите страни относно това какво точно измерва показателят? |
| --- | --- |

—

Прецизност: съгласни ли са заинтересованите страни относно това какво точно измерва показателят?

| — | Практичност, достъпност, простота: дали информацията е достъпна на разумна цена? Лесно ли е да се събира и анализира? |
| --- | --- |

—

Практичност, достъпност, простота: дали информацията е достъпна на разумна цена? Лесно ли е да се събира и анализира?

| — | Надеждност: последователна ли е тази мярка във времето? |
| --- | --- |

—

Надеждност: последователна ли е тази мярка във времето?

| — | Чувствителност: когато резултатът се промени, ще бъде ли показателят чувствителен към тези промени? |
| --- | --- |

—

Чувствителност: когато резултатът се промени, ще бъде ли показателят чувствителен към тези промени?

| — | Яснота: сигурни ли сме дали увеличението е добро или лошо? |
| --- | --- |

—

Яснота: сигурни ли сме дали увеличението е добро или лошо?

| — | Използваемост: ще бъде ли информацията полезна за вземане на решения, отчетност и обучение? |
| --- | --- |

—

Използваемост: ще бъде ли информацията полезна за вземане на решения, отчетност и обучение?

| — | Отговорност: съгласни ли са заинтересованите страни, че има смисъл да се използва този показател? |
| --- | --- |

—

Отговорност: съгласни ли са заинтересованите страни, че има смисъл да се използва този показател?

Стъпка 5.г.   Съобщаване на резултатите с цел осигуряване на информация за политиката и практиката

За да се извлече максимална полза от резултатите от наблюдението и оценката за подобряване на цялостната политика за адаптиране, констатациите тсрябва да бъдат съобщавани на широк кръг от лица, вземащи решения, в подходящото време и по подходящия начин. Пример за добра практика за ангажиране на заинтересованите страни и информиране на вземащите решения за резултатите е описан в случай от практиката 5 от текстовото поле.

За да се подобри използването на резултатите от наблюдението и оценката при изготвянето на политики, е препоръчително:

| — | да бъде съгласуван начинът, по който ще се използват резултатите, преди да се разработи системата за наблюдението и оценка; |
| --- | --- |

—

да бъде съгласуван начинът, по който ще се използват резултатите, преди да се разработи системата за наблюдението и оценка;

| — | да се включат заинтересованите страни по време на разработването или преразглеждането на стратегията и плана за действие и да се обсъдят с тях предварителните резултати, за да се обменят виждания относно начина, по който те могат да бъдат тълкувани и съобщени; |
| --- | --- |

—

да се включат заинтересованите страни по време на разработването или преразглеждането на стратегията и плана за действие и да се обсъдят с тях предварителните резултати, за да се обменят виждания относно начина, по който те могат да бъдат тълкувани и съобщени;

| — | да се подобри комуникацията в областта на наблюдението, докладването и оценката чрез използване на различни средства и фокусиране върху целевите групи и конкретния контекст; |
| --- | --- |

—

да се подобри комуникацията в областта на наблюдението, докладването и оценката чрез използване на различни средства и фокусиране върху целевите групи и конкретния контекст;

| — | да се постави акцент върху разпространението, повишаването на осведомеността и изграждането на капацитет; |
| --- | --- |

—

да се постави акцент върху разпространението, повишаването на осведомеността и изграждането на капацитет;

| — | резултатите от наблюдението и оценката да се използват за гарантиране, че адаптирането е приоритет в политическия дневен ред на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

—

резултатите от наблюдението и оценката да се използват за гарантиране, че адаптирането е приоритет в политическия дневен ред на всички равнища на управление.

Наблюдението и оценката на ефективността и ефикасността на изпълняваните мерки за адаптиране към изменението на климата са от съществено значение, за да се гарантира, че физическите и социалните последици от мярката за адаптиране към изменението на климата се преглеждат, за да се прецени дали стратегията за адаптиране към изменението на климата се нуждае от актуализиране.

За повече информация относно наблюдението и оценката вж. също раздела относно инструмента за подпомагане на адаптирането в Наблюдение и оценка на адаптирането.

---

(1)  Принос от 2022 г. на Работна група II — Смекчаване на изменението на климата: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Изменението на климата през 2022 г.: въздействиe, адаптиране и уязвимост).

(2)  Според обобщаващия доклад AR6 на МКИК (от 2023 г.), Summary for policy makers (Резюме за създателите на политики), трансформиращата промяна се подкрепя чрез „действия за адаптиране и смекчаване, при които се отдава приоритет на равното третиране, социалната справедливост, справедливостта в областта на климата, основаните на правата подходи и приобщаването“. Смята се също, че тези действия „водят до по-устойчиви резултати, намаляват компромисните варианти... и стимулират устойчиво на изменението на климата развитие.

(3)  Член 5, параграф 4 от Европейския закон за климата: Държавите членки редовно актуализират стратегиите и включват съответната актуализирана информация в докладите, които се представят съгласно член 19, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1999.

(4)  Включването трябва да се възприема като двустранен процес: при прилагането му следва да се взема предвид и приносът за дадено действие за адаптиране от други секторни политики.

(5)  Например в литературата се посочва, че мъжете обикновено са по-малко загрижени от жените по отношение на изменението на климата, когато държавите са по-богати. Вж. напр., Bush and Clayton (2023).

(6)  Някои добри практики и насоки могат да бъдат намерени в Children’s participation in public decision-making – Why should I involve children?

(7)  Възможност за допълнителни варианти се разкрива с дейностите по Делегирания акт за таксономията в областта на климата за адаптиране към изменението на климата.

(8)  Във връзка с оценките на риска, сценариите и целите за устойчивост на бедствия, разработени в съответствие с Механизма за гражданска защита на Съюза

(9)  Оценката на риска обаче може да бъде още по-изчерпателна, като определи и приоритизира необходимите мерки за адаптиране.

(10)  Известие на Комисията относно насоките за държавите членки за актуализиране на националните планове в областта на енергетиката и климата за периода 2021—2030 г., раздел 3.6. съдържа насоки за оценка на нуждите от инвестиции, включително за мерки за адаптиране. Същите насоки могат да се използват за плановете за действие и стратегиите за адаптиране, включително за осигуряване на съгласуваност с НПЕК.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Примерен образец на стратегия за адаптиране

Настоящият образец е пример за структурата на цялостна стратегия за адаптиране. До известна степен той може да се отнася и за плана за адаптиране (вж. IV. Част „Изпълнение“ от приложение I). Информацията за съдържанието на всяка част не е изчерпателна.

I.   Въведение (около 10 % от общия обем)

а.   Базисна информация за стратегията

| — | Пълно наименование на стратегията, нейната насоченост/обхват, срок за изпълнение, схема за редовни актуализации и др. |
| --- | --- |

—

Пълно наименование на стратегията, нейната насоченост/обхват, срок за изпълнение, схема за редовни актуализации и др.

б.   Контекст на стратегията/плана

| — | Кой е взел решението за разработване на стратегията, кога и защо. |
| --- | --- |

—

Кой е взел решението за разработване на стратегията, кога и защо.

| — | Как стратегията отразява стратегията на ЕС за адаптиране към изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Как стратегията отразява стратегията на ЕС за адаптиране към изменението на климата.

| — | Кои други стратегически документи и законодателство на ЕС са свързани със стратегията и как. |
| --- | --- |

—

Кои други стратегически документи и законодателство на ЕС са свързани със стратегията и как.

| — | Кои други национални стратегически документи са свързани със стратегията и как. |
| --- | --- |

—

Кои други национални стратегически документи са свързани със стратегията и как.

| — | Състояние на политиката за адаптиране към изменението на климата преди разработването на стратегията. |
| --- | --- |

—

Състояние на политиката за адаптиране към изменението на климата преди разработването на стратегията.

в.   Отговорни органи

| — | Кой ще изпълнява стратегията. |
| --- | --- |

—

Кой ще изпълнява стратегията.

| — | Кой ще подпомага разработването/изпълнението/наблюдението и оценката на стратегията чрез консултации, комуникация, предоставяне на данни и др. |
| --- | --- |

—

Кой ще подпомага разработването/изпълнението/наблюдението и оценката на стратегията чрез консултации, комуникация, предоставяне на данни и др.

г.   Целеви групи

| — | Кой ще бъде/може да бъде засегнат от изпълнението. |
| --- | --- |

—

Кой ще бъде/може да бъде засегнат от изпълнението.

| — | Кой трябва да спазва стратегията в ежедневната си работа/дейност. |
| --- | --- |

—

Кой трябва да спазва стратегията в ежедневната си работа/дейност.

д.   Терминология

| — | Обяснение на ключовите концепции, използвани в стратегията. |
| --- | --- |

—

Обяснение на ключовите концепции, използвани в стратегията.

II.   Аналитична част (около 15 % от общия обем)

а.   Оценка на изменението на климата и уязвимостта въз основа на последни научни открития

| — | Информация за минали и настоящи последици и рискове, свързани с климата. |
| --- | --- |

—

Информация за минали и настоящи последици и рискове, свързани с климата.

| — | Прогнози за бъдещите тенденции при различни климатични променливи и опасности въз основа на редица различни сценарии за климатичните условия. |
| --- | --- |

—

Прогнози за бъдещите тенденции при различни климатични променливи и опасности въз основа на редица различни сценарии за климатичните условия.

| — | Резултати от изпитванията на устойчивостта при различни сценарии за климатичните условия. |
| --- | --- |

—

Резултати от изпитванията на устойчивостта при различни сценарии за климатичните условия.

| — | Бъдещи прогнози относно социално-икономическото развитие и други неклиматични фактори и водещи тенденции, които може да окажат значително влияние върху уязвимостта към изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Бъдещи прогнози относно социално-икономическото развитие и други неклиматични фактори и водещи тенденции, които може да окажат значително влияние върху уязвимостта към изменението на климата.

б.   Оценка на напредъка

| — | Информация за досегашния подход към адаптирането към изменението на климата и взаимовръзката му със смекчаването на изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Информация за досегашния подход към адаптирането към изменението на климата и взаимовръзката му със смекчаването на изменението на климата.

| — | Оценка на предишната стратегия/план за адаптиране по отношение на процесите и напредъка по намаляването на уязвимостта и укрепването на устойчивостта, за предпочитане въз основа на изчерпателен набор от показатели. |
| --- | --- |

—

Оценка на предишната стратегия/план за адаптиране по отношение на процесите и напредъка по намаляването на уязвимостта и укрепването на устойчивостта, за предпочитане въз основа на изчерпателен набор от показатели.

в.   Разработване на сценарий за продължаване на обичайната практика

| — | Информация относно бъдещото развитие, ако стратегията не бъде изпълнена. |
| --- | --- |

—

Информация относно бъдещото развитие, ако стратегията не бъде изпълнена.

г.   Резюме на основните анализи

| — | Обобщение на други ключови анализи, важни за разбирането на проблема и неговото развитие или като обосновка на избраното действие за справяне с проблема. |
| --- | --- |

—

Обобщение на други ключови анализи, важни за разбирането на проблема и неговото развитие или като обосновка на избраното действие за справяне с проблема.

III.   Част „Стратегически цели“ (около 45 % от общия обем)

а.   Визия и основна стратегическа насока (около 15 % от този раздел)

| — | Логика на интервенцията и йерархия на задачите/целите






  — | Посочване на това какво трябва да се постигне и на начините за постигането му чрез определяне на стратегическата насока. |
| --- | --- | --- |

—

Логика на интервенцията и йерархия на задачите/целите

—

Посочване на това какво трябва да се постигне и на начините за постигането му чрез определяне на стратегическата насока.

| — | Обяснение на йерархията на стратегическите и специфичните цели. |
| --- | --- |

—

Обяснение на йерархията на стратегическите и специфичните цели.

| — | Визия и стратегически области/сектори






  — | Информация относно визията на стратегията. |
| --- | --- | --- |

—

Визия и стратегически области/сектори

—

Информация относно визията на стратегията.

| — | Информация относно стратегическите области/сектори: каква е тяхната връзка с проблема; какви са основните взаимовръзки между тях; до какви компромиси или потенциални конфликти могат да доведат тези взаимовръзки. |
| --- | --- |

—

Информация относно стратегическите области/сектори: каква е тяхната връзка с проблема; какви са основните взаимовръзки между тях; до какви компромиси или потенциални конфликти могат да доведат тези взаимовръзки.

| — | Стратегически цели






  — | Описание на стратегическите цели и на връзката им с визията/глобалната цел на стратегията. |
| --- | --- | --- |

—

Стратегически цели

—

Описание на стратегическите цели и на връзката им с визията/глобалната цел на стратегията.

| — | Последици, ползи и целеви стойности по отношение на стратегическите цели. |
| --- | --- |

—

Последици, ползи и целеви стойности по отношение на стратегическите цели.

б.   Описание на целите/задачите във всяка стратегическа област/сектор (около 30 % от този раздел)

| — | Описание на специфичните цели и на тяхното очаквано въздействие






  — | Преглед на специфичните цели и на връзката им със стратегическите цели, както и с други цели. |
| --- | --- | --- |

—

Описание на специфичните цели и на тяхното очаквано въздействие

—

Преглед на специфичните цели и на връзката им със стратегическите цели, както и с други цели.

| — | Последици, ползи и целеви стойности по отношение на специфичните цели. |
| --- | --- |

—

Последици, ползи и целеви стойности по отношение на специфичните цели.

| — | Общ преглед на вариантите за адаптиране






  — | Описание на вариантите за адаптиране за постигане на специфични цели, като се разчита на най-актуалните знания и се предпочитат решения, основани на природата и екосистемите. |
| --- | --- | --- |

—

Общ преглед на вариантите за адаптиране

—

Описание на вариантите за адаптиране за постигане на специфични цели, като се разчита на най-актуалните знания и се предпочитат решения, основани на природата и екосистемите.

| — | Разходи, ползи и последици от изпълнението на всяка мярка. |
| --- | --- |

—

Разходи, ползи и последици от изпълнението на всяка мярка.

| — | Резултати и крайни продукти от изпълнението, показатели






  — | Очаквани резултати и крайни продукти от всяка мярка, които да допринесат за постигането на целите на стратегията. |
| --- | --- | --- |

—

Резултати и крайни продукти от изпълнението, показатели

—

Очаквани резултати и крайни продукти от всяка мярка, които да допринесат за постигането на целите на стратегията.

| — | Показатели за наблюдение и оценка на мерките. |
| --- | --- |

—

Показатели за наблюдение и оценка на мерките.

Фигура 3

Пример за йерархията на специфичните цели и вариантите за адаптиране в рамките на конкретна стратегическа цел

Image 8

IV.   Част „Изпълнение“ — план за действие (около 25 % от общия обем)

а.   Управление на изпълнението

| — | Информация за това кой е отговорен за изпълнението. |
| --- | --- |

—

Информация за това кой е отговорен за изпълнението.

| — | Информация за системата и структурата на управлението на изпълнението (роли, отговорности и мандати на отделните участници). |
| --- | --- |

—

Информация за системата и структурата на управлението на изпълнението (роли, отговорности и мандати на отделните участници).

| — | Определяне на елементите, които биха довели до промени в изпълнението, включително на начина, по който тези промени ще бъдат извършени. |
| --- | --- |

—

Определяне на елементите, които биха довели до промени в изпълнението, включително на начина, по който тези промени ще бъдат извършени.

б.   План за изпълнение

| — | Приоритизиране на работните направления. |
| --- | --- |

—

Приоритизиране на работните направления.

в.   График за изпълнение

| — | График за изпълнение на конкретните мерки, включително отговорности, непрекъснатост на изпълнението, междинни цели и др. |
| --- | --- |

—

График за изпълнение на конкретните мерки, включително отговорности, непрекъснатост на изпълнението, междинни цели и др.

г.   Бюджет и финансови средства

| — | Оценка на необходимите инвестиции за избрания план за действие, включително кои от тях ще попаднат в обхвата на публичните бюджети и кои — на мобилизирането на частно финансиране. |
| --- | --- |

—

Оценка на необходимите инвестиции за избрания план за действие, включително кои от тях ще попаднат в обхвата на публичните бюджети и кои — на мобилизирането на частно финансиране.

| — | Информация за бюджета за изпълнение на стратегията и наличните средства за финансиране. |
| --- | --- |

—

Информация за бюджета за изпълнение на стратегията и наличните средства за финансиране.

д.   Система за наблюдение и оценка

| — | Информация за това кой отговаря за наблюдението и оценката. |
| --- | --- |

—

Информация за това кой отговаря за наблюдението и оценката.

| — | Информация за системата за непрекъснато наблюдение и оценка на процеса на изпълнение и напредъка по постигането на целите. |
| --- | --- |

—

Информация за системата за непрекъснато наблюдение и оценка на процеса на изпълнение и напредъка по постигането на целите.

| — | План за наблюдение и оценка на стратегията, като се вземат предвид текущите задължения за докладване. |
| --- | --- |

—

План за наблюдение и оценка на стратегията, като се вземат предвид текущите задължения за докладване.

V.   Общ преглед (около 5 % от общия обем)

| — | Кратко обобщение на основните дейности, стъпки и междинни цели, заложени в изпълнението на стратегията. |
| --- | --- |

—

Кратко обобщение на основните дейности, стъпки и междинни цели, заложени в изпълнението на стратегията.

VI.   Приложение

Обикновено приложението към стратегията съдържа съпътстващи документи, изготвени по време на етапа на разработване на стратегията. Това може да включва например аналитични документи (като SWOT анализи (1) или анализи на разходите и ползите) или документи, предоставящи повече подробности за изпълнението на стратегията (като по-подробен график или изчерпателна съвкупност от показатели).

---

(1)  Анализи за идентифициране на силните и слабите страни, възможностите и заплахите.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Нови области на политиката за адаптиране

Справедлива устойчивост

Най-уязвимите групи от обществото често са най-силно засегнати от изменението на климата, поради което в оценките на последиците от изменението на климата и на уязвимостта спрямо него не трябва да се пренебрегват прекомерните последици за групите от населението и географските райони в неравностойно положение. За да се постигне справедлива устойчивост, е важно да се предотврати неравномерното разпределяне на тежестите и да се гарантира, че никой не е изоставен.

| — | Неравномерно разпределяне на тежестите: определени социални групи и географски райони са прекомерно засегнати от изменението на климата поради неравномерната експозиция или поради вече съществуваща уязвимост към последиците от изменението на климата, различаващи се икономически и политически възможности или различаващ се достъп до обществени услуги и инфраструктура. В това отношение изменението на климата може да задълбочи съществуващите неравенства, както и да създаде нови.






  — | Например групите с ниски доходи често са по-силно изложени и уязвими на горещината, тъй като може да живеят в жилища, които не са добре изолирани, и не разполагат с парични средства за допълнителна защита от горещина, например слънцезащитни изделия. Освен това те може да живеят в гъсто населени квартали, в които липсват обществено достъпни зелени площи. По подобен начин групите, живеещи в котловинни райони, разположени в близост до речни корита, страдат повече от наводнения и може да имат по-малка възможност да се преместят поради по-ниската цена на жилищата си. |
| --- | --- | --- |

—

Неравномерно разпределяне на тежестите: определени социални групи и географски райони са прекомерно засегнати от изменението на климата поради неравномерната експозиция или поради вече съществуваща уязвимост към последиците от изменението на климата, различаващи се икономически и политически възможности или различаващ се достъп до обществени услуги и инфраструктура. В това отношение изменението на климата може да задълбочи съществуващите неравенства, както и да създаде нови.

—

Например групите с ниски доходи често са по-силно изложени и уязвими на горещината, тъй като може да живеят в жилища, които не са добре изолирани, и не разполагат с парични средства за допълнителна защита от горещина, например слънцезащитни изделия. Освен това те може да живеят в гъсто населени квартали, в които липсват обществено достъпни зелени площи. По подобен начин групите, живеещи в котловинни райони, разположени в близост до речни корита, страдат повече от наводнения и може да имат по-малка възможност да се преместят поради по-ниската цена на жилищата си.

| — | Освен това определени професии и работници са по-силно засегнати от последиците от изменението на климата, тъй като биват изложени на въздействието им (например топлинен стрес) или на физическо натоварване, например работниците в секторите на селското стопанство, горското стопанство и строителството. |
| --- | --- |

—

Освен това определени професии и работници са по-силно засегнати от последиците от изменението на климата, тъй като биват изложени на въздействието им (например топлинен стрес) или на физическо натоварване, например работниците в секторите на селското стопанство, горското стопанство и строителството.

| — | Стремеж никой да не бъде изоставен разходите и ползите от вариантите за адаптиране следва да се разпределят справедливо.






  — | Пример за „несправедлив“ подход към адаптирането, тъй като мерките за защита от наводнения могат да бъдат изключително скъпо струващи, могат да бъдат мерки за управление на наводненията, които облагодетелстват лица с високи доходи, притежаващи имоти в застрашени от наводнения райони, за сметка на общности с по-малко глас в политическия живот и/или с по-неблагоприятно икономическо положение, изложени на риск. |
| --- | --- | --- |

—

Стремеж никой да не бъде изоставен разходите и ползите от вариантите за адаптиране следва да се разпределят справедливо.

—

Пример за „несправедлив“ подход към адаптирането, тъй като мерките за защита от наводнения могат да бъдат изключително скъпо струващи, могат да бъдат мерки за управление на наводненията, които облагодетелстват лица с високи доходи, притежаващи имоти в застрашени от наводнения райони, за сметка на общности с по-малко глас в политическия живот и/или с по-неблагоприятно икономическо положение, изложени на риск.

Важно е обаче съображенията за устойчивост да бъдат включени на всеки етап от планирането на адаптирането към изменението на климата, например при определянето на съответните заинтересовани страни, които да бъдат включени в процеса, при извършването на оценка на риска и уязвимостта от изменението на климата, при оценката на вариантите за адаптиране, при наблюдението и оценката на усилията за адаптиране и т.н.

Има възможност да се излезе извън рамките на разглеждането и справянето с неравномерното разпределяне на тежестите, свързани с изменението на климата, в политиката за адаптиране. Например интегрирането на принципа на равенство между половете включва интегрирането на перспективата за равенство между половете в подготовката, разработването, изпълнението, мониторинга и оценката на политиките, регулаторните мерки и разходните програми с оглед насърчаване на равенството между жените и мъжете и борба с дискриминацията.

За повече информация относно справедливата устойчивост вж. също страницата относно политиката за справедлива устойчивост на платформата Climate-ADAPT.

Неправилно адаптиране

Всяко усилие за адаптиране се извършва в рамките на постоянно променящи се условия и е свързано с висока степен на неопределеност. Ето защо адаптирането е постоянен процес, чиито резултати трудно могат да бъдат прогнозирани. В някои случаи усилията за адаптиране могат да доведат до непредвидени, неумишлени отрицателни последици, известни като „неправилно адаптиране“.

МКИК определя неправилното адаптиране като „действия, които може да доведат до повишен риск от неблагоприятни последици, свързани с климата, включително чрез увеличени емисии на парникови газове, повишена или изместена уязвимост към изменението на климата, по-несправедливи резултати или намалено благосъстояние, сега или в бъдеще“.

Степента на резултатност на усилията за адаптиране е силно зависима от контекста и може да варира от трансформиране към устойчиви на изменението на климата траектории, от една страна, до допълнително увеличаване на уязвимостта на целевата група към изменението на климата, от друга.

Фигура 4

Спектър на резултатите от адаптиране до неправилно адаптиране

Image 9

| Източник: | Schipper, 2020 г. |
| --- | --- |

Източник:

Въпреки неопределеността и значението на контекста са идентифицирани някои общи типове неправилно адаптиране, които помагат за откриването на потенциални случаи на неправилно адаптиране.

В своята публикация от 2020 г. Schipper определя три широкообхватни категории неправилно адаптиране: неправилно адаптиране на инфраструктурно, институционално и поведенческо равнище. Последните две категории особено подчертават значението на разглеждането не само на физическите, но и на социалните последици от вариантите за адаптиране.

Barnett и O'Neill (2010 г.) определят пет типа неправилно адаптиране:

| 1. | Увеличаване на емисиите на парникови газове.
  Добре познат пример за този тип неправилно адаптиране е използването на системи за климатизация или на други енергоемки технологии. |
| --- | --- |

1.

Увеличаване на емисиите на парникови газове.

Добре познат пример за този тип неправилно адаптиране е използването на системи за климатизация или на други енергоемки технологии.

| 2. | Непропорционално натоварване на най-уязвимите.
  Например по-високите цени на водата се отразяват непропорционално на домакинствата с ниски доходи, които плащат по-голям дял от доходите си за вода и имат по-малки възможности да намалят потреблението си на вода. |
| --- | --- |

2.

Непропорционално натоварване на най-уязвимите.

Например по-високите цени на водата се отразяват непропорционално на домакинствата с ниски доходи, които плащат по-голям дял от доходите си за вода и имат по-малки възможности да намалят потреблението си на вода.

| 3. | Високи алтернативни разходи (т.е. икономически, социални или екологични разходи, които са високи в сравнение с алтернативите).
  Например изграждането на язовир води до високи икономически, социални и екологични разходи по отношение на строителството и поддръжката, преселването на населението и промените в речната екосистема. |
| --- | --- |

3.

Високи алтернативни разходи (т.е. икономически, социални или екологични разходи, които са високи в сравнение с алтернативите).

Например изграждането на язовир води до високи икономически, социални и екологични разходи по отношение на строителството и поддръжката, преселването на населението и промените в речната екосистема.

| 4. | Намаляване на стимулите за адаптиране (например чрез насърчаване на ненужна зависимост от другите, стимулиране на поведение, насочено към преследване на рента, или възнаграждаване на самодоволството).
  Например застраховките или субсидиите трябва да бъдат разработвани така, че да предвиждат стимули за адаптиране. В случай на селскостопанска дейност — компенсациите от застраховането на реколтата и/или субсидиите за реколтата може да възпрепятстват предприемането на мерки за адаптиране от страна на земеделските стопани, които отглеждат култури, вместо да търсят алтернативни подходи за предотвратяване на пропадането на реколтата и те може да станат зависими от застраховките и субсидиите, без да преценяват рисковете от засаждането на различни култури. |
| --- | --- |

4.

Намаляване на стимулите за адаптиране (например чрез насърчаване на ненужна зависимост от другите, стимулиране на поведение, насочено към преследване на рента, или възнаграждаване на самодоволството).

Например застраховките или субсидиите трябва да бъдат разработвани така, че да предвиждат стимули за адаптиране. В случай на селскостопанска дейност — компенсациите от застраховането на реколтата и/или субсидиите за реколтата може да възпрепятстват предприемането на мерки за адаптиране от страна на земеделските стопани, които отглеждат култури, вместо да търсят алтернативни подходи за предотвратяване на пропадането на реколтата и те може да станат зависими от застраховките и субсидиите, без да преценяват рисковете от засаждането на различни култури.

| 5. | Зависимост от траекторията (намаляване на избора от варианти за адаптиране в бъдеще).
  Например инсталациите за обезсоляване и други големи инфраструктурни проекти ангажират капитала и институциите с траектории, които трудно могат да бъдат променени в бъдеще, като по този начин намаляват гъвкавостта за реагиране на непредвидени промени в екологичните, икономическите и социалните условия и намаляват портфолиото от варианти за адаптиране. |
| --- | --- |

5.

Зависимост от траекторията (намаляване на избора от варианти за адаптиране в бъдеще).

Например инсталациите за обезсоляване и други големи инфраструктурни проекти ангажират капитала и институциите с траектории, които трудно могат да бъдат променени в бъдеще, като по този начин намаляват гъвкавостта за реагиране на непредвидени промени в екологичните, икономическите и социалните условия и намаляват портфолиото от варианти за адаптиране.

За да се избегне във възможно най-голяма степен неправилното адаптиране, създателите на политики трябва да разбират напълно контекста на ситуацията, която се стремят да моделират. Това означава да се разбере какви са причините (а не симптомите) за уязвимостта и кои са основните участници и заинтересовани страни, които трябва да бъдат изслушани. Те трябва също така да не се ограничават до времевата рамка на политиката или проекта и да отчитат взаимосвързаността на траекториите за развитие и зависимостта на различните групи от инфраструктурата или от институционалните структури.

Природосъобразни решения

Европейският зелен пакт като цяло и по-конкретно политиките на ЕС в областта на адаптирането и биологичното разнообразие изискват по-големи усилия за внедряване на природосъобразни решения много по-бързо и в по-голям мащаб, отколкото понастоящем.

ООН определя природосъобразните решения като „действия за защита, опазване, възстановяване, устойчиво използване и управление на естествени или модифицирани сухоземни, сладководни, крайбрежни и морски екосистеми, които ефективно и адаптивно отговарят на социалните, икономическите и екологичните предизвикателства, като едновременно с това осигуряват благосъстояние на хората, екосистемни услуги, устойчивост и ползи за биологичното разнообразие“ (1).

В шестия доклад за оценка на МКИК (2) се подчертава, че е необходимо да се опазят, защитят, възстановят и управляват значителна част от екосистемите на Земята, за да се намали тяхната уязвимост и да се поддържа тяхната устойчивост към изменението на климата. В него също така се подчертава големият потенциал на природосъобразните решения за ефективно намаляване на климатичните рискове и едновременно с това за подобряване на благосъстоянието на хората, особено на уязвимите и маргинализираните групи. Екосистемите в целия свят са от жизненоважно значение за защитата на общностите и природата от последиците от изменението на климата, като например наводненията и опустиняването.

Като цяло природосъобразните решения внасят повече и по-разнообразни природни и естествени характеристики и процеси в градовете, ландшафта и морските пространства. Те са от полза за биологичното разнообразие, подпомагат предоставянето на редица екосистемни услуги и могат да помогнат за постигането на целите за възстановяване и опазване на екосистемите.

Природосъобразните решения могат да се изпълняват самостоятелно или да се интегрират в други мерки за адаптиране, съчетани с по-технологични или инфраструктурни решения.

Те дават най-добри резултати, когато при изпълнението им се отчитат сложността на екосистемите и прогнозираните последици от изменението на климата върху тях, както и специфичният местен контекст и различните интереси и ценности, свързани с тях. Ето защо е важно заинтересованите страни и общностите да се включат на всички етапи, за да се осигурят подкрепа и съпричастност. Това може да бъде значително улеснено чрез благоприятна регулаторна рамка, технически стандарти, съвместно управление, трансфер на знания, изграждане на капацитет и достатъчно финансиране.

Според ЕАОС (2021 г.) природосъобразните решения, които намаляват излагането на климатични опасности и и чувствителността към тях, като повишават капацитета за адаптиране за справяне с такива опасности, включват различни равнища на намеса:

| 1. | опазване и възстановяване (включително възстановяване на дивата природа) на естествените екосистеми на места, където те предоставят екосистемни услу,ги, които са от решаващо значение за адаптирането и за управлението на риска от бедствия (например опазване и възстановяване на влажните зони за поддържане на защитата на човешките селища от екстремни метеорологични условия); |
| --- | --- |

1.

опазване и възстановяване (включително възстановяване на дивата природа) на естествените екосистеми на места, където те предоставят екосистемни услу,ги, които са от решаващо значение за адаптирането и за управлението на риска от бедствия (например опазване и възстановяване на влажните зони за поддържане на защитата на човешките селища от екстремни метеорологични условия);

| 2. | устойчиво управление и адаптиране на управляваните екосистеми, така че да станат издръжливи спрямо изменението на климата, с цел осигуряване на множество екосистемни услуги (например разнообразяване на селскостопанските ландшафти и горите); |
| --- | --- |

2.

устойчиво управление и адаптиране на управляваните екосистеми, така че да станат издръжливи спрямо изменението на климата, с цел осигуряване на множество екосистемни услуги (например разнообразяване на селскостопанските ландшафти и горите);

| 3. | създаване на нови проектирани екосистеми за конкретни нужди от адаптиране (например зелени покриви или хибридни решения за управление на крайбрежието). |
| --- | --- |

3.

създаване на нови проектирани екосистеми за конкретни нужди от адаптиране (например зелени покриви или хибридни решения за управление на крайбрежието).

Въпреки това, както е посочено в публикацията на Eggermont et al. (2015 г.), границите между тези три типа не са ясно очертани, тъй като по този градиент съществуват хибридни решения както в пространството, така и във времето. Например от гледна точка на ландшафта може да е необходимо комбиниране на защитени и управлявани зони, за да се изпълнят целите за многофункционалност и устойчивост; изградена влажна зона може да бъде създадена като нова екосистема, но когато се установи добре, може впоследствие да бъде запазена и изследвана като естествена екосистема.

Свързани с климата изпитвания на устойчивостта

В отговор на аварията в атомната електроцентрала „Фукушима“ в Япония Европейският съвет от 24 и 25 март 2011 г. заяви, че „следва да се направи преглед на безопасността на всички атомни електроцентрали в ЕС въз основа на цялостна и прозрачна оценка на риска и безопасността („изпитвания на устойчивостта“)“. Тези изпитвания на устойчивостта се състоят от два елемента: i) оценка на устойчивостта на ядрената електроцентрала, когато е изправена пред съвкупност от (хипотетични) екстремни ситуации (3), и ii) проверка на избраните превантивни и смекчаващи мерки, включително наличните резерви (4). Десет години по-късно методологията на това изпитване на устойчивостта може да бъде екстраполирана към по-широка съвкупност от свързани с климата изпитвания на устойчивостта на европейско равнище, за да се идентифицират рисковете и слабостите в област, отнасяща се до последиците от изменението на климата. Подобно на изпитванията на устойчивостта на ядрените електроцентрали, чиято цел е фокусиране върху мерки, които могат да бъдат предприети, за да се предотврати повреда на ядрен реактор след природно бедствие, както и върху смекчаващи мерки, изпитванията на устойчивостта, свързани с климата, следва да се съсредоточат и върху мерки, които могат да бъдат предприети преди настъпването на предизвикани от климата екстремни метеорологични явления и които биха намалили риска от въздействие. Следващите стъпки ще помогнат за изготвяне на специализиран стрес тест, свързан с климата.

Стъпка 1:   Определяне на опасностите в специфично за контекста изпитване на устойчивостта, свързано с климата

По своята същност изпитването на устойчивостта, свързано с климата, открива възможните рискове в определена област, дължащи се на свързани с климата опасности, включително наводнения, горещини, суша, бури и др. Това става чрез събиране и създаване на информация за последиците от изменението на климата (т.е. натоварването) и за уязвимостта на системите и обектите към тези последици. Особено внимание се обръща на основните климатични рискове — най-вече за (ключовата) инфраструктура, но също и за сигурността на водните ресурси, продоволствената сигурност, общественото здраве, биологичното разнообразие и екосистемите и др. Смята се за добра практика изпитванията на устойчивостта на критичната инфраструктура да започнат в определена област, която е от решаващо значение за други критични системи, като продоволствената, водоснабдителната и здравната. Климатичните рискове и опасности са силно разпръснати в пространството, като се различават не само в национален или поднационален мащаб, но и от село до село, от улица до улица и дори от къща до къща. Ето защо определянето на пространствения мащаб на изпитване на устойчивостта, свързано с климата, и съпътстващите го опасности трябва да бъде първата задача.

Стъпка 2:   Проучване на общите уязвимости

Втората стъпка включва проучване на уязвимостите, свързани с предварително установените климатични опасности, с помощта на публично достъпна информация, като например национални или местни карти. Това „бързо пресяване“ позволява експедитивно да се събере основна информация, която дава първа представа за последиците от изменението на климата и уязвимостите в даден район. Резултатите са подходящи за повишаване на осведомеността и предоставяне на информация на съответните заинтересовани страни, които все още не са достатъчно ангажирани с адаптирането към изменението на климата.

Стъпка 2.а:   Задълбочена оценка на уязвимостта

Информацията, събрана в стъпка 2, в много случаи не е достатъчно конкретна, за да се идентифицират уязвимостите на местно равнище. В тази ситуация би било полезно да се генерира специализирана информация с допълнителни данни и моделни изчисления за конкретна област.

Стъпка 3:   От изпитването на устойчивостта към стратегията за адаптиране към изменението на климата

След провеждането на изпитване на устойчивостта следващата стъпка е тази информация да се превърне в стратегия за адаптиране към изменението на климата за съответния сектор или област. Преди да се обсъдят възможностите за отразяване на тези резултати, е важно да се отбележи какво се генерира при изпитване на устойчивостта:

| — | Не можете да се провалите или да преминете успешно изпитване на устойчивостта. То има за цел да идентифицира потенциалните уязвимости и рискове в дадена област, които могат да послужат за изготвяне на планове или стратегии за адаптиране към изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Не можете да се провалите или да преминете успешно изпитване на устойчивостта. То има за цел да идентифицира потенциалните уязвимости и рискове в дадена област, които могат да послужат за изготвяне на планове или стратегии за адаптиране към изменението на климата.

| — | Стандартизираното изпитване на устойчивостта не предлага контролни списъци „по образец“. Вместо това то има за цел да подкрепи специално разработени стратегии или планове за адаптиране към изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Стандартизираното изпитване на устойчивостта не предлага контролни списъци „по образец“. Вместо това то има за цел да подкрепи специално разработени стратегии или планове за адаптиране към изменението на климата.

| — | Изпитването на устойчивостта не налага норми за адаптиране, а предоставя входни данни за обсъждане на това кои нива на риск са приемливи и кои не. |
| --- | --- |

—

Изпитването на устойчивостта не налага норми за адаптиране, а предоставя входни данни за обсъждане на това кои нива на риск са приемливи и кои не.

| — | Изпитването на устойчивостта не включва разходите за някои мерки за адаптиране, това бюджетиране следва да се извърши на по-късен етап, когато мерките за адаптиране могат да бъдат сравнени. |
| --- | --- |

—

Изпитването на устойчивостта не включва разходите за някои мерки за адаптиране, това бюджетиране следва да се извърши на по-късен етап, когато мерките за адаптиране могат да бъдат сравнени.

| — | Изпитването на устойчивостта не дава оценка и не налага мерки — това се прави в сътрудничество със заинтересованите страни, както се вижда от следния практически пример. |
| --- | --- |

—

Изпитването на устойчивостта не дава оценка и не налага мерки — това се прави в сътрудничество със заинтересованите страни, както се вижда от следния практически пример.

Практически пример: нидерландска практика за включване на изпитвания на устойчивостта, свързани с климата, в плановете за адаптиране към изменението на климата чрез диалозите относно рисковете

В Нидерландия всички общини, регионални съвети по водите, провинции и централното правителство работят заедно по програмата „Делта“ — програма за адаптиране към изменението на климата. Като част от пространственото планиране на плана „Делта“, чиято цел е до 2050 г. Нидерландия да бъде устойчива на изменението на климата и с устойчиви водни ресурси, всички участници се съгласиха да проведат изпитвания на устойчивостта, свързани с климата, в сътрудничество с различни заинтересовани страни. Изпитването на устойчивостта се фокусира върху сушите, горещините, прогизването на терена и градските/дъждовните наводнения. Като следваща стъпка те се ангажираха да организират диалозите относно рисковете и да включат резултатите от изпитванията на устойчивостта и диалозите относно рисковете в разработването на програмите за изпълнение. До 2021 г. всички участващи региони бяха преминали изпитване на устойчивостта. Освен това почти всички участващи региони са започнали диалозите относно рисковете, а все повече общини и участващи региони са изготвили програма за адаптиране към изменението на климата.

Диалогът относно рисковете е повтарящ се процес, състоящ се от множество разговори за рисковете, свързани с климата. Вътрешните диалози относно рисковете се провеждат между държавни служители на (под)национално равнище, докато външните диалози относно рисковете се провеждат между националните правителства и други страни, като например жители и предприятия. Целта на диалозите относно рисковете е двустранна:

| 1. | повишаване на осведомеността относно уязвимостта на даден район към изменението на климата. Участниците могат да обсъдят резултатите от изпитването на устойчивостта на изменението на климата по време на диалога относно рисковете, като преценят кои рискове считат за приемливи и кои — за неприемливи; |
| --- | --- |

1.

повишаване на осведомеността относно уязвимостта на даден район към изменението на климата. Участниците могат да обсъдят резултатите от изпитването на устойчивостта на изменението на климата по време на диалога относно рисковете, като преценят кои рискове считат за приемливи и кои — за неприемливи;

| 2. | диалозите също така насърчават обсъждането на начините за намаляване на уязвимостта чрез конкретни действия. |
| --- | --- |

2.

диалозите също така насърчават обсъждането на начините за намаляване на уязвимостта чрез конкретни действия.

Нидерландското правителство подготви пътна карта за създаване на диалози относно рисковете, които от своя страна да генерират информация за влагане в стратегиите и плановете за адаптиране към изменението на климата.

Таблица 1

Преглед на процеса на диалога относно рисковете

| Подготовка | Провеждане на диалог | Окончателна обработка |
| --- | --- | --- |
| Защо? Кой? Как, под каква форма? Какви са основните климатични рискове? Какви теми да бъдат обсъдени? Как да бъде организиран диалогът? Как да бъдат информирани заинтересованите страни? Кога? Кой е отговорен за процеса? | Свързване на теми? Кой е засегнат от последиците? Какви са решенията? Какви са възможностите? Нови рискове? Как да се стигне до същото равнище? Кой модерира процеса? Как да се поддържа участието на всички? | Какво представляват общинските споразумения? Какъв е резултатът от диалога относно рисковете? Кой какво прави и защо? Да бъде ли повторен диалогът? Как да бъдат споделени резултатите? Кои методи за комуникация ще бъдат използвани? |

Подготовка

Провеждане на диалог

Окончателна обработка

Защо? Кой? Как, под каква форма? Какви са основните климатични рискове? Какви теми да бъдат обсъдени? Как да бъде организиран диалогът? Как да бъдат информирани заинтересованите страни? Кога? Кой е отговорен за процеса?

Свързване на теми? Кой е засегнат от последиците? Какви са решенията? Какви са възможностите? Нови рискове? Как да се стигне до същото равнище? Кой модерира процеса? Как да се поддържа участието на всички?

Какво представляват общинските споразумения? Какъв е резултатът от диалога относно рисковете? Кой какво прави и защо? Да бъде ли повторен диалогът? Как да бъдат споделени резултатите? Кои методи за комуникация ще бъдат използвани?

Няма конкретен план за диалога относно рисковете, тъй като той зависи от много фактори, като мащаб, време и капацитет. В Нидерландия вече са проведени няколко диалога относно рисковете, основани на изпитвания на устойчивостта, които са обобщени в общ преглед и в карта. Нидерландското правителство също така предоставя на общините, регионите и други административни органи списък с организации, които могат да помогнат за улесняване на диалозите относно рисковете, с примери за вече проведени диалози относно рисковете.

---

(1)  Многостранно съгласувано определение за понятието „природосъобразни решения“, прието от Петата асамблея на Програмата на ООН за околната среда на 2 март 2022 г. (UNEP/EA.5/Res.5), препратка, извлечена на 13.4.2023 г.

(2)  Принос от 2022 г. на Работна група II — Смекчаване на изменението на климата: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Последици, приспособяване и уязвимост), препратка, извлечена на 13.4.2023 г.

(3)  Основните теми, които бяха разгледани, бяха природни явления, включително земетресения, цунами и екстремни метеорологични условия, загуба на системи за безопасност и управление на тежки аварии.

(4)  Вж. също EU Stress tests specifications (Спецификации на изпитванията на устойчивостта на ЕС), препратка, извлечена на 13.4.2023 г.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/32

---

Известие на вниманието на субектите на данни, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета и в Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека

(2023/C 264/02)

На вниманието на субектите на данни се предоставя следната информация в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския паламент и на Съвета (1).

Правните основания за извършваното обработване на данни са Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета (2), изменено с Решение (ОВППС) 2023/[номер] на Съвета (3), и Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета (4), прилаган с Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/[номер] на Съвета (5).

Администратор на обработването на данни е Съветът на Европейския съюз, който се представлява от генералния директор на Генерална дирекция „Външни отношения“ (RELEX) в Генералния секретариат на Съвета, а отделът, на който е възложено обработването на данните, е RELEX.1, с който можете да се свържете на адрес:

| Council of the European Union General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Имейл: sanctions@consilium.europa.eu

Можете да се свържете с длъжностното лице по защита на данните на Съвета на адрес:

| | Длъжностно лице по защита на данните |
| --- | --- |

Длъжностно лице по защита на данните

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Целта на обработването на данните е съставянето и актуализирането на списъка на лицата, спрямо които се прилагат ограничителни мерки съгласно Решение (ОВППС) 2020/1999, изменено с Решение (ОВППС) 2023/[номер], и Регламент (ЕС) 2020/1998, прилаган с Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/[номер] относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека.

Субектите на данни са физическите лица, които отговарят на критериите за включване в списъка, определени в Решение (ОВППС) 2020/1999 и в Регламент (ЕС) 2020/1998.

Събраните лични данни включват данни, необходими за точното установяване на самоличността на съответните лица, изложението на основанията и всички други данни, свързани с основанията за включване в списъка.

Правните основания за обработването на лични данни са решенията на Съвета, приети съгласно член 29 от ДЕС, и регламентите на Съвета, приети съгласно член 215 от ДФЕС, с които се посочват физически лица (субекти на данни) и се налагат замразяване на активи и ограничения за пътуване.

Обработването е необходимо за изпълнението на задача от обществен интерес в съответствие с член 5, параграф 1, буква а) и за спазването на правните задължения, установени в горепосочените правни актове, които се прилагат спрямо администратора в съответствие с член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) 2018/1725.

Обработването е необходимо по причини от важен обществен интерес в съответствие с член 10, параграф 2, буква ж) от Регламент (ЕС) 2018/1725.

Съветът може да получава лични данни на субектите на данни от държавите членки и/или от Европейската служба за външна дейност. Получателите на личните данни са държавите членки, Европейската комисия и Европейската служба за външна дейност.

Всички лични данни, обработвани от Съвета в контекста на автономните ограничителни мерки на ЕС, ще бъдат съхранявани за срок от 5 години, считано от момента, в който субектът на данните е бил заличен от списъка на лицата, спрямо които се прилага замразяване на активи, или е изтекъл срокът на действие на мярката, или, ако бъде заведено дело пред Съда, до постановяването на окончателно решение. Личните данни, съдържащи се в документите, регистрирани от Съвета, се съхраняват от Съвета за целите на архивирането в обществен интерес по смисъла на член 4, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕС) 2018/1725.

Може да се наложи Съветът да обменя лични данни на субект на данни с трета държава или международна организация в контекста на транспонирането от Съвета на посочването от страна на ООН или в контекста на международното сътрудничество по отношение на политиката на ЕС за ограничителни мерки.

При липса на решение относно адекватното ниво на защита или на подходящи гаранции предаването на лични данни на трета държава или международна организация се основава на следното(ите) условие(я) съгласно член 50 от Регламент (ЕС) 2018/1725:

| — | предаването е необходимо по причини от важен обществен интерес; |
| --- | --- |

—

предаването е необходимо по причини от важен обществен интерес;

| — | предаването е необходимо за установяването, упражняването или защитата на правни претенции. |
| --- | --- |

—

предаването е необходимо за установяването, упражняването или защитата на правни претенции.

Обработването на личните данни на субекта на данните не включва автоматизирано вземане на решения.

Субектите на данни имат право да получат информация и право на достъп до своите лични данни. Освен това те имат право да коригират и да допълват своите лични данни. При определени обстоятелства те могат да имат право на заличаване на личните им данни, да се противопоставят на обработването на личните им данни или да поискат това обработване да бъде ограничено.

Субектите на данни могат да упражнят тези права, като изпратят имейл до администратора с копие до длъжностното лице по защита на данните, както е посочено по-горе.

Към искането си субектите на данни трябва да приложат копие от документ за самоличност, за да потвърдят самоличността си (лична карта или паспорт). Този документ следва да съдържа идентификационен номер, държава на издаване, срок на валидност, име, адрес и дата на раждане. Всички други данни, съдържащи се в копието на документа за самоличност, например снимка или лични характеристики, могат да бъдат затъмнени.

Субектите на данни имат право да подадат жалба до Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Препоръчително е преди това субектите на данни първо да се опитат да получат правна защита, като се свържат с администратора и/или длъжностното лице по защита на данните на Съвета.

---

(1)  ОВ L 295, 21.11.2018 г., стр. 39.

(2)  ОВ L 410 I, 7.12.2020 г., стр. 13.

(3)  ОВ L 183 I, 20.7.2023 г., стр. 35.

(4)  ОВ L 410 I, 7.12.2020 г., стр. 1.

(5)  ОВ L 183 I, 20.7.2023 г., стр. 1.

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/34

---

Известие на вниманието на лицата и образуванията, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета, изменено с Решение (ОВППС) 2023/1500 на Съвета, и в Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета, прилаган с Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/1495 на Съвета относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека

(2023/C 264/03)

Следната информация се предоставя на вниманието на лицата и образуванията, включени в приложението към Решение (ОВППС) 2020/1999 на Съвета (1), изменено с Решение (ОВППС) 2023/1500 на Съвета (2), и в приложение I към Регламент (ЕС) 2020/1998 на Съвета (3), прилаган с Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/1495 на Съвета (4) относно ограничителни мерки срещу тежките нарушения на правата на човека.

Съветът на Европейския съюз реши, че тези лица и образувания следва да бъдат включени в списъка на физическите и юридическите лица, образуванията и органите, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение (ОВППС) 2020/1999 и в Регламент (ЕС) 2020/1998. Основанията за включването на тези лица и образувания са посочени в съответните вписвания в тези приложения.

На засегнатите лица и образувания се обръща внимание, че могат да подадат заявление до компетентните органи на съответната(ите) държава(и) членка(и), посочена(и) на уебсайтовете в приложение II към Регламент (ЕС) 2020/1998, за да получат разрешение за използване на замразени средства за основни нужди или конкретни плащания (вж. член 4 от регламента).

Преди 28 юли 2023 г. засегнатите лица и образувания могат да отправят до Съвета искане, придружено от съпътстваща документация, за преразглеждане на решението за включването им в горепосочения списък, на следния адрес:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Имейл: sanctions@consilium.europa.eu

Всички получени бележки ще бъдат взети предвид за целите на извършвания от Съвета периодичен преглед съгласно член 10 от Решение (ОВППС) 2020/1999.

---

(1)  ОВ L 410 I, 7.12.2020 г., стр. 13.

(2)  ОВ L 183 I, 20.7.2023 г., стр. 35.

(3)  ОВ L 410 I, 7.12.2020 г., стр. 1.

(4)  ОВ L 183 I, 20.7.2023 г., стр. 1.

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/35

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 25 юли 2023 година

за назначаване на един заместник-член от Унгария в Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място

(2023/C 264/04)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Решението на Съвета от 22 юли 2003 г. за създаване на Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място (1), и по-специално член 3 от него,

като взе предвид списъците с кандидатури, представени на Съвета от правителствата на държавите членки,

като има предвид, че:

| (1) | С решението си от 24 февруари 2022 г. (2) Съветът назначи членове и заместник-членове на Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място за периода от 1 март 2022 г. до 28 февруари 2025 г. |
| --- | --- |

(1)

С решението си от 24 февруари 2022 г. (2) Съветът назначи членове и заместник-членове на Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място за периода от 1 март 2022 г. до 28 февруари 2025 г.

| (2) | Правителството на Унгария представи кандидатура за едно свободно място, |
| --- | --- |

(2)

Правителството на Унгария представи кандидатура за едно свободно място,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

За заместник-член на Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място за периода до 28 февруари 2025 г. се назначава следното лице:

ПРЕДСТАВИТЕЛИ НА ОРГАНИЗАЦИИТЕ НА РАБОТОДАТЕЛИТЕ

| Държава членка | Заместник-член |
| --- | --- |
| Унгария | г-жа Sára FELSZEGHI |

Държава членка

Заместник-член

Унгария

г-жа Sára FELSZEGHI

Член 2

Съветът ще назначи на по-късна дата членовете и заместник-членовете, чиито кандидатури все още не са представени.

Член 3

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 25 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  OВ C 218, 13.9.2003 г., стр. 1.

1

(2)  Решение на Съвета от 24 февруари 2022 г. за назначаване на членове и заместник-членове в Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място (ОВ С 92, 25.2.2022 г., стр. 1).

2

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/37

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 25 юли 2023 година

за назначаване на един заместник-член от Нидерландия на управителния съвет на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop)

(2023/C 264/05)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2019/128 на Европейския парламент и на Съвета от 16 януари 2019 г. за създаване на Европейски център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) и за отмяна на Регламент (ЕИО) No 337/75 на Съвета (1), и по-специално член 4 от него,

като взе предвид списъците на кандидати за назначаване, представени на Съвета от правителствата на държавите членки и от организациите на работниците и служителите и на работодателите,

като има предвид, че:

| (1) | С решението си от 28 март 2023 г. (2) Съветът назначи членове и заместник-членове на управителния съвет на Cedefop за периода от 1 април 2023 г. до 31 март 2027 г. |
| --- | --- |

(1)

С решението си от 28 март 2023 г. (2) Съветът назначи членове и заместник-членове на управителния съвет на Cedefop за периода от 1 април 2023 г. до 31 март 2027 г.

| (2) | Организацията на работодателите BusinessEurope представи кандидатура за едно свободно място, |
| --- | --- |

(2)

Организацията на работодателите BusinessEurope представи кандидатура за едно свободно място,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Следното лице се назначава за заместник-член на управителния съвет на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) за периода, приключващ на 31 март 2027 г.:

| | ПРЕДСТАВИТЕЛИ НА ОРГАНИЗАЦИИТЕ НА РАБОТОДАТЕЛИТЕ






  Държава членка | Заместник-член |
| --- | --- | --- |
| Нидерландия | г-жа Eva VAN DER BOOM |

ПРЕДСТАВИТЕЛИ НА ОРГАНИЗАЦИИТЕ НА РАБОТОДАТЕЛИТЕ

Държава членка

Заместник-член

Нидерландия

г-жа Eva VAN DER BOOM

Член 2

Съветът ще назначи членовете и заместник-членовете, чиито кандидатури все още не са представени, на по-късна дата.

Член 3

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 25 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  ОВ L 30, 31.1.2019 г., стр. 90.

1

(2)  Решение на Съвета от 28 март 2023 г. за назначаване на членове и заместник-членове в управителния съвет на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) (ОВ C 116, 31.3.2023 г., стр. 15).

2

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/39

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 25 юли 2023 година

за назначаване на един член и един заместник-член от Унгария в управителния съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа

(2023/C 264/06)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2019/126 на Европейския парламент и на Съвета от 16 януари 2019 г. за създаване на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2062/94 на Съвета (1), и по-специално член 4 от него,

като взе предвид списъците на кандидатите за назначаване, представени на Съвета от правителствата на държавите членки и от организациите на работниците и служителите и на работодателите,

като взе предвид списъците на членовете и заместник-членовете на Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място,

като има предвид, че:

| (1) | С решението си от 28 март 2023 г. (2) Съветът назначи членове и заместник-членове на управителния съвет на EU-OSHA за периода от 1 април 2023 г. до 31 март 2027 г. |
| --- | --- |

(1)

С решението си от 28 март 2023 г. (2) Съветът назначи членове и заместник-членове на управителния съвет на EU-OSHA за периода от 1 април 2023 г. до 31 март 2027 г.

| (2) | Организацията на работниците и служителите ETUC представи допълнителни кандидатури за две освободени места за Унгария, |
| --- | --- |

(2)

Организацията на работниците и служителите ETUC представи допълнителни кандидатури за две освободени места за Унгария,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Назначават се за член и заместник-член на управителния съвет на EU-OSHA за периода до 31 март 2027 г.:

| | ПРЕДСТАВИТЕЛИ НА ОРГАНИЗАЦИИТЕ НА РАБОТНИЦИТЕ И СЛУЖИТЕЛИТЕ







  Държава членка | Член | Заместник-член |
| --- | --- | --- | --- |
| Унгария | г-жа Sára FELSZEGHI | г-н László MISKÉRI |

ПРЕДСТАВИТЕЛИ НА ОРГАНИЗАЦИИТЕ НА РАБОТНИЦИТЕ И СЛУЖИТЕЛИТЕ

Държава членка

Член

Заместник-член

Унгария

г-жа Sára FELSZEGHI

г-н László MISKÉRI

Член 2

Съветът ще назначи на по-късна дата членовете и заместник-членовете, чиито кандидатури все още не са представени.

Член 3

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 25 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  ОВ L 30, 31.1.2019 г., стр. 58.

1

(2)  Решение на Съвета от 28 март 2023 г. за назначаване на членове и заместник-членове в управителния съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) (OВ C 116, 31.3.2023 г., стр. 19).

2

---

Европейска комисия

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/41

---

Нова национална страна на разменни евромонети

(2023/C 264/07)

Image 10

Национална страна на новата възпоменателна разменна монета с номинал 2 евро, емитирана от Естония

Разменните евромонети са законно платежно средство в цялата еврозона. Комисията публикува описание на изображенията на всички нови монети, за да уведоми обществеността и всички работещи с монети лица (1). В съответствие със заключенията на Съвета от 10 февруари 2009 г. (2) държавите членки от еврозоната и държавите, сключили парично споразумение с Европейския съюз относно емитирането на евромонети, разполагат с правото да емитират възпоменателни разменни евромонети при определени условия, сред които e използването единствено на монети с номинал 2 евро. Тези монети притежават техническите характеристики на обикновените разменни монети от 2 евро, но на националната си страна имат възпоменателен мотив с ясно изразена символика за конкретната държава или за Европа като цяло.

Емитираща държава: Естония

Тема: Националната птица на Естония – селската лястовица

Описание на изображението: Изобразен е силуетът на селската лястовица, като текстът „HIRUNDO RUSTICA“ („селска лястовица“ на латински) е изписан в горната дясна част под формата на полукръг. В долната част е наименованието на емитиращата държава „EESTI“ и под него – годината на емисията „2023“.

По външния пръстен на монетата са изобразени дванадесетте звезди на европейското знаме.

Приблизителен тираж на емисията:1 000 000

Дата на емисията: втората половина на 2023 г.

---

(1)  Вж. ОВ C 373, 28.12.2001 г., стр. 1, за националните страни на всички монети, емитирани през 2002 г.

(2)  Вж. Заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 10 февруари 2009 г. и Препоръката на Комисията от 19 декември 2008 г. относно общи насоки за националните страни и емитирането на разменни евромонети (ОВ L 9, 14.1.2009 г., стр. 52).

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/42

---

Обменен курс на еврото (1)

26 юли 2023 година

(2023/C 264/08)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,1059 |
| JPY | японска йена | 155,30 |
| DKK | датска крона | 7,4517 |
| GBP | лира стерлинг | 0,85695 |
| SEK | шведска крона | 11,5313 |
| CHF | швейцарски франк | 0,9549 |
| ISK | исландска крона | 145,50 |
| NOK | норвежка крона | 11,2000 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,050 |
| HUF | унгарски форинт | 384,13 |
| PLN | полска злота | 4,4200 |
| RON | румънска лея | 4,9288 |
| TRY | турска лира | 29,8020 |
| AUD | австралийски долар | 1,6401 |
| CAD | канадски долар | 1,4620 |
| HKD | хонконгски долар | 8,6308 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7814 |
| SGD | сингапурски долар | 1,4682 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 410,55 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 19,5801 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,9109 |
| IDR | индонезийска рупия | 16 639,98 |
| MYR | малайзийски рингит | 5,0313 |
| PHP | филипинско песо | 60,421 |
| RUB | руска рубла | |
| THB | тайландски бат | 37,910 |
| BRL | бразилски реал | 5,2401 |
| MXN | мексиканско песо | 18,6702 |
| INR | индийска рупия | 90,7231 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,1059

JPY

японска йена

155,30

DKK

датска крона

7,4517

GBP

лира стерлинг

0,85695

SEK

шведска крона

11,5313

CHF

швейцарски франк

0,9549

ISK

исландска крона

145,50

NOK

норвежка крона

11,2000

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,050

HUF

унгарски форинт

384,13

PLN

полска злота

4,4200

RON

румънска лея

4,9288

TRY

турска лира

29,8020

AUD

австралийски долар

1,6401

CAD

канадски долар

1,4620

HKD

хонконгски долар

8,6308

NZD

новозеландски долар

1,7814

SGD

сингапурски долар

1,4682

KRW

южнокорейски вон

1 410,55

ZAR

южноафрикански ранд

19,5801

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,9109

IDR

индонезийска рупия

16 639,98

MYR

малайзийски рингит

5,0313

PHP

филипинско песо

60,421

RUB

руска рубла

THB

тайландски бат

37,910

BRL

бразилски реал

5,2401

MXN

мексиканско песо

18,6702

INR

индийска рупия

90,7231

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

Европейска служба за подбор на персонал

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/43

---

ОБЯВЛЕНИЕ ЗА КОНКУРС НА ОБЩО ОСНОВАНИЕ

(2023/C 264/09)

Европейската служба за подбор на персонал (EPSO) организира следния конкурс на общо основание:

EPSO/AD/403/23 — Администратори (AD 7) в следните области:

| 1. | Управление на кризи |
| --- | --- |

1.

Управление на кризи

| 2. | Миграция и вътрешна сигурност |
| --- | --- |

2.

Миграция и вътрешна сигурност

Обявлението за конкурса е публикувано на 24 езика в
  Официален вестник на Европейския съюз
  C 264 A от 27 юли 2023 г.

Повече информация можете да намерите на уебсайта на EPSO (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/bg

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/44

---

Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

(2023/C 264/10)

Настоящото съобщение се публикува в съответствие с член 17, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията (1).

СЪОБЩЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕТО НА СТАНДАРТНО ИЗМЕНЕНИЕ

„Atlantique“

PGI-FR-A1365-AM02

Дата на съобщението: 27.4.2023 г.

ОПИСАНИЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОДОБРЕНОТО ИЗМЕНЕНИЕ

1.   Намаляване на минималното действително алкохолно съдържание на 9 % об.

Намаляването на действителното алкохолно съдържание в обемни проценти следва да даде възможност да се удовлетвори търсенето на новите пазари посредством вина с по-ниско алкохолно съдържание, които са по-„свежи“ и пивки.

Изменя се точка 4 от единния документ.

2.   Въвеждане на сортовете Sauvignac B и Touriga nacional

Въведени са два нови сорта лози: Sauvignac B, който е устойчив на брашнеста мана, мана и черно гниене, и Touriga nacional — за адаптиране към изменението на климата.

Изменя се точка 7 от единния документ.

3.   Позоваване на контролния орган

Позоваването на контролния орган е прередактирано с цел хармонизиране с другите продуктови спецификации на наименования. Това изменение е чисто редакционно.

Това изменение не води до изменение на единния документ.

4.   Официален географски кодекс

Списъкът на общините е актуализиран, като е взет предвид официалният географски кодекс за 2022 г. за географския район.

Това изменение е чисто редакционно и географският район остава непроменен.

Изменя се точка 6 от единния документ.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

1.   Наименование/наименования

Atlantique

2.   Вид на географското означение

ЗГУ – Защитено географско указание

3.   Категории лозаро-винарски продукти

| 1. | Вино |
| --- | --- |

1.

Вино

4.   Описание на виното или вината

Това са тихи червени, „розе“ и бели вина. Те са с минимално действително алкохолно съдържание 9 % об.

КРАТКО ТЕКСТОВО ОПИСАНИЕ

Вината със защитено географско указание „Atlantique“ са тихи червени, „розе“ и бели вина.

Тихите вина със защитено географско указание „Atlantique“ са с минимално действително алкохолно съдържание 10,5 % об.

Съдържанието (максимално или минимално) на общ серен диоксид, на летливи киселини и общата киселинност, както и общото алкохолно съдържание в обемни проценти, са определени в законодателството на ЕС. Червените вина са с меки и хармонични танини. Те са добре балансирани, с плодов вкус и изискани. Белите вина и вината „розе“ изразяват в пълна степен свежестта и ароматите на сортовете грозде, използвани за получаването им. Те се изразяват с голям финес.

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимална обща киселинност | |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l) | |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l) | |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (% об.)

Минимално действително алкохолно съдържание (% об.)

Минимална обща киселинност

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l)

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l)

5.   Винопроизводствени практики

5.1.   Специфични енологични практики

По отношение на енологичните практики при тези вина трябва да се спазват задълженията, определени на равнището на ЕС и в Кодекса за селското стопанство и за морския риболов.

5.2.   Максимални добиви

120 хектолитра от хектар

6.   Определен географски район

Беритбата на гроздето, винификацията и приготвянето на вината със защитено географско указание „Atlantique“ се извършват на територията на следните общини въз основа на официалния географски кодекс от 18 февруари 2022 г.:

Департамент Charente, общини:

| | Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Canton de Tude-et-Lavalette), Bors (Canton de Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers, Yvrac-et-Malleyrand. |
| --- | --- |

Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Canton de Tude-et-Lavalette), Bors (Canton de Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers, Yvrac-et-Malleyrand.

Департамент Charente-Maritime, общини:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves. |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves.

Департамент Dordogne, общини:

| | Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix, Vitrac. |
| --- | --- |

Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix, Vitrac.

Департамент Gironde, общини:

| | Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac. |
| --- | --- |

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

Департамент Lot-et-Garonne, общини:

| | Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles. |
| --- | --- |

Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles.

7.   Винени сортове грозде

| | Abondant B |
| --- | --- |

Abondant B

| | Abouriou B |
| --- | --- |

Abouriou B

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho - Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho - Albariño

| | Aléatico N |
| --- | --- |

Aléatico N

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Arrufiac B - Arrufiat |
| --- | --- |

Arrufiac B - Arrufiat

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Brachet N - Braquet |
| --- | --- |

Brachet N - Braquet

| | Bronner B |
| --- | --- |

Bronner B

| | Brun Fourca N |
| --- | --- |

Brun Fourca N

| | Brun argenté N - Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N - Vaccarèse

| | Béclan N - Petit Béclan |
| --- | --- |

Béclan N - Petit Béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chasselas rose Rs |
| --- | --- |

Chasselas rose Rs

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Colombaud B - Bouteillan |
| --- | --- |

Colombaud B - Bouteillan

| | Corbeau N - Douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N - Douce noire

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B - Gros Courbu |
| --- | --- |

Courbu B - Gros Courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Crouchen B - Cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B - Cruchen

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la Dui N |
| --- | --- |

Etraire de la Dui N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Franc noir de Haute-Saône N |
| --- | --- |

Franc noir de Haute-Saône N

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay Fréaux N |
| --- | --- |

Gamay Fréaux N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de Bouze N |
| --- | --- |

Gamay de Bouze N

| | Gamay de Chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de Chaudenay N

| | Ganson N |
| --- | --- |

Ganson N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N - Grassenc |
| --- | --- |

Grassen N - Grassenc

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Jacquère B |
| --- | --- |

Jacquère B

| | Johanniter B |
| --- | --- |

Johanniter B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Len de l'El B - Loin de l'Oeil |
| --- | --- |

Len de l'El B - Loin de l'Oeil

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Meslier Saint-François B - Gros Meslier |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Muresconu N - Morescono |
| --- | --- |

Muresconu N - Morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat cendré B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

| | Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Négret de Banhars N |
| --- | --- |

Négret de Banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit Courbu B |
| --- | --- |

Petit Courbu B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Picardan B - Araignan |
| --- | --- |

Picardan B - Araignan

| | Pineau d'Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d'Aunis N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Pinotin N |
| --- | --- |

Pinotin N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant droit N - Espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N - Espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Poulsard N - Ploussard |
| --- | --- |

Poulsard N - Ploussard

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Précoce Bousquet B |
| --- | --- |

Précoce Bousquet B

| | Précoce de Malingre B |
| --- | --- |

Précoce de Malingre B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Ribol N |
| --- | --- |

Ribol N

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc N - Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N - Aspiran noir

| | Rivairenc blanc B - Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

| | Rivairenc gris G - Aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G - Aspiran gris

| | Romorantin B - Danery |
| --- | --- |

Romorantin B - Danery

| | Rosé du Var Rs |
| --- | --- |

Rosé du Var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d'Ayze B |
| --- | --- |

Roussette d'Ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint Côme B |
| --- | --- |

Saint Côme B

| | Saint-Macaire N |
| --- | --- |

Saint-Macaire N

| | Saint-Pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-Pierre doré B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Savagnin blanc B |
| --- | --- |

Savagnin blanc B

| | Savagnin rose Rs |
| --- | --- |

Savagnin rose Rs

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Trousseau N |
| --- | --- |

Trousseau N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Описание на връзката или връзките

Географският район на производство обхваща целите департаменти Charente, Charente-Maritime, Dordogne, Gironde и западната част на департамента Lot-et-Garonne.

Наименованието на това защитено географско указание е тясно свързано с близостта до Атлантическия океан, който се разпростира на протежение от 250 километра по западната граница на географския район. Къпан от водите на няколко големи реки: Garonne, Dordogne, Charente и Lot, и техните многобройни притоци, и издълбан в средната си част от запад на изток от широкото устие на Gironde, този район се отличава с умерен океански климат, силно повлиян от близостта на тези водни обекти и от топлото течение Гълфстрийм. Зимите са меки и влажни, а летата — топли, сухи и слънчеви. Средното слънцегреене е около 1 950 часа в годината. Тези климатични условия са много благоприятни за отглеждането на лозови насаждения. Мекият морски климат, дължащ се на приливния ефект нагоре по речните устия и на преобладаващите морски ветрове от Запад, се усеща на повече от 100 километра от устията на реките. Океанският климат става по-слабо изразен на изток, проявявайки по-континентални тенденции с по-студени зими и по-горещи лета.

Различават се три основни вида почви, особено подходящи за лозови насаждения: кафяви глинесто-варовикови почви над варовиковия долен пласт, излужени почви от булбени (льосово-песъчливи), получени от наслагвания на еолични наноси върху „пясъчните, глинестите и чакълестите участъци“ на Périgord, и алувиални почви от чакъл, глина и льос в различни съотношения, съответстващи на старите и по-новите речни тераси. Благодарение на големия си излаз към морето, районът на производство от древни времена е отворен за търговски обмен. Отглеждането на лозови насаждения възниква в югозападната част на Франция под римско влияние. През Средновековието процъфтяването на отглеждането на лозови насаждения е тясно свързано с факта, че Аквитания е притежание на английската корона. Популярността на вината, които често носят името на речното пристанище, от което биват товарени на кораби, нараства значително в цяла Европа. Покрай морската търговия с вина и ракия от целия регион се формират големи пристанища като Бордо и Ла Рошел.

По-голямата част от лозаро-винарското производство в региона е посветено на контролирани наименования за произход. В контекста на създаването на производствени райони и на сегментирането на вината, произвеждани в големи лозаро-винарски райони, са се развили вината („vins de pays“) от региона на Атлантика, които по този начин съставляват основата на тази нова сегментация. Първата реколта се е състояла през 2006 г.

ЗГУ „Atlantique“се среща в три цвята, при което преобладават червените вина (50 %), докато белите вина и вината „розе“ са в равностойно съотношение (25 %). В голямата си част използваните сортове грозде са традиционни сортове от югозапада, представлявани по отношение на червените вина и вината „розе“ от Merlot N, Cabernet-sauvignon N, Cabernet franc N и Cot N (или Malbec), а по отношение на белите вина — от Sauvignon B, Sémillon B и Ugni blanc B. Производителите разполагат с възможността да засаждат други видове сортове грозде, което им позволява да адаптират и подобряват качеството на продукцията, а също да произвеждат вина от сортове грозде, чиито наименования са лесно разпознаваеми от потребителите.

Произвежданите вина са меки, с плодов вкус и ароматни. През първите четири години на производство средногодишното производство на ЗГУ „Atlantique“ възлиза на 25 000 хектолитра. Лозовите масиви датират от 2 000 години и са засадени в целия географски район на ЗГУ „Atlantique“, което е доказателство за това, че регионът е подходящ за производството на вина от далечни времена.

Тези вина са предмет на мащабна търговия, тъй като са предназначени за местния туристически пазар по Атлантическото крайбрежие. Поради своята свежест белите вина и вината „розе“ са особено подходящи за бързо потребление през лятото в съчетание със стриди от Marennes или Arcachon и други продукти от югозападната част на Франция. Червените вина, които са по-типични за този регион на Франция, са висококачествено допълнение на асортимента на произвежданите на същата територия и известни в цял свят вина с наименования за произход. Смекченият от близостта на региона до Атлантическия океан климат допринася за получаването на добре балансирани, свежи и изтънчени вина и на вина, изразяващи в пълна степен характеристиките на сортовете грозде, от които се произвеждат. Тези продукти са приятен повод за докосване до вината от нашия регион, преди да започнем да преоткриваме за себе си многобройните отличителни защитени наименования за произход, отразяващи многообразието на тази територия.

9.   Други основни условия (опаковане, етикетиране, други изисквания)

Район в непосредствена близост (1)

Правна уредба:

| | Национална правна уредба |
| --- | --- |

Национална правна уредба

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Районът в непосредствена близост, определен чрез дерогация за винификацията и приготвянето на вината със защитено географско указание „Atlantique“, обхваща териториите на следните общини въз основа на официалния географски кодекс от 18 февруари 2022 г.: |
| --- | --- |

Районът в непосредствена близост, определен чрез дерогация за винификацията и приготвянето на вината със защитено географско указание „Atlantique“, обхваща териториите на следните общини въз основа на официалния географски кодекс от 18 февруари 2022 г.:

Департамент Corrèze, общини:

| | Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier, Saint-Robert, |
| --- | --- |

Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier, Saint-Robert,

Правна уредба:

| | Национална правна уредба |
| --- | --- |

Национална правна уредба

Вид допълнително условие:

| | Допълнителни разпоредби относно етикетирането |
| --- | --- |

Допълнителни разпоредби относно етикетирането

Описание на условието:

Защитеното географско указание „Atlantique“ може да се допълва от следните вписвания:

| | Позоваване на един или повече сортове грозде. |
| --- | --- |

Позоваване на един или повече сортове грозде.

| | Думите „primeur“ (ранен) или „nouveau“ (нов). |
| --- | --- |

Думите „primeur“ (ранен) или „nouveau“ (нов).

| | Логото на Европейския съюз за ЗГУ присъства при етикетирането, когато думите „Защитено географско указание“ са заменени от традиционния израз „Vin de pays“. |
| --- | --- |

Логото на Европейския съюз за ЗГУ присъства при етикетирането, когато думите „Защитено географско указание“ са заменени от традиционния израз „Vin de pays“.

Район в непосредствена близост (2)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac, Yssandon. |
| --- | --- |

Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac, Yssandon.

Департамент Gers, общини:

| | Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro, |
| --- | --- |

Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro,

Район в непосредствена близост (3)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse, Valence-sur-Baïse. |
| --- | --- |

Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse, Valence-sur-Baïse.

Департамент Landes, общини:

| | Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau, Haut-Mauco, |
| --- | --- |

Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau, Haut-Mauco,

Район в непосредствена близост (4)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux, Ygos-Saint-Saturnin. |
| --- | --- |

Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux, Ygos-Saint-Saturnin.

Департамент Lot, общини:

| | Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach, |
| --- | --- |

Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach,

Район в непосредствена близост (5)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque, Vire-sur-Lot, |
| --- | --- |

Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque, Vire-sur-Lot,

Район в непосредствена близост (6)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

Департамент Lot-et-Garonne, общини:

| | Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, |
| --- | --- |

Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme,

Район в непосредствена близост (7)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar, Villeton. |
| --- | --- |

Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar, Villeton.

Департамент Deux-Sèvres, общини:

| | Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux, Prahecq, |
| --- | --- |

Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux, Prahecq,

Район в непосредствена близост (8)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé, Xaintray. |
| --- | --- |

Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé, Xaintray.

Департамент Vendée, общини:

| | Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau, |
| --- | --- |

Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau,

Район в непосредствена близост (9)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy, |
| --- | --- |

La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy,

Район в непосредствена близост (10)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant, Xanton-Chassenon. |
| --- | --- |

Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant, Xanton-Chassenon.

Департамент Vienne, общини:

| | Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault, |
| --- | --- |

Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault,

Район в непосредствена близост (11)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême, Voulon. |
| --- | --- |

Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême, Voulon.

Департамент Haute-Vienne, общини:

| | Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier, |
| --- | --- |

Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier,

Район в непосредствена близост (12)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges, |
| --- | --- |

Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges,

Район в непосредствена близост (13)

Правна уредба:

| | Законодателството на ЕС |
| --- | --- |

Законодателството на ЕС

Вид допълнително условие:

| | Дерогация относно производството в определения географски район |
| --- | --- |

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

| | Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen, Villefavard. |
| --- | --- |

Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen, Villefavard.

Връзка към продуктовата спецификация

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1db0da02-46fc-4e90-95af-b544f83dd5cd

---

(1)  ОВ L 9, 11.1.2019 г., стр. 2.

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/63

---

Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2023/C 264/11)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1) в срок от три месеца от датата на нейното публикуване.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„Requeijão da Madeira“

ЕС No: PGI-PT-02831 — 6.3.2022 г.

ЗНП ( ) ЗГУ (Х)

1.   Наименование/наименования [на ЗНП или ЗГУ]

„Requeijão da Madeira“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Португалия

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 1.4. Други продукти от животински произход (яйца, мед, различни млечни продукти с изключение на масло и др.)

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Requeijão da Madeira“ представлява пресен млечен продукт, получен от утаяването чрез топлинна обработка на пълномаслено или обезмаслено краве мляко, произведено на остров Мадейра, което първо е преминало процес на подсирване чрез естествено подкисляване от действието на естествените млечни бактерии, които се развиват в суровото мляко. Не се добавя вид сирище, фермент или подкислител. Добавя се само сол и продуктът не се подлага на какъвто и да е процес на консервиране в съответствие с традиционния метод на производство в Мадейра.

Физикохимични характеристики:

Това е пресен продукт, чиято непресована маса се оформя в памучни платна, като се притиска, за да се образува това, което е известно на местно равнище като pães (самуни) или bolas (топки) от requeijão, чието тегло може да се различава (но не надвишава 10 kg) и се опакова цял или на части в запечатани пластмасови тарелки или торбички. Продуктът може да се оформи и в калъпи за сирене или в тарелки от множество калъпи, което позволява на суроватката да се отцеди, преди да се опакова в индивидуални съдове с различна вместимост (между 100 g и 500 g), които също се запечатват.

Съдържанието на влага може да варира между 52 % (при притискане) и 66 % (при оформяне) и се характеризира със средна киселинност (pH между 5.6 и 6.2).

Съдържа високи нива на:

| | белтъчини: обикновено над 15 %; |
| --- | --- |

белтъчини: обикновено над 15 %;

| | мазнини: до 16 %; |
| --- | --- |

мазнини: до 16 %;

| | пепел: над 1,8 %; |
| --- | --- |

пепел: над 1,8 %;

| | захари: между 2 % и 3 %; както и |
| --- | --- |

захари: между 2 % и 3 %; както и

| | има съдържание на сол между 0,2 % и 0,3 %. |
| --- | --- |

има съдържание на сол между 0,2 % и 0,3 %.

Тези стойности може да се различават през цялата година поради естествените промени в състава на произведеното на острова краве мляко, а съдържанието на мазнини може да бъде по-ниско, ако използваното сурово мляко е било обезмаслено.

Органолептични характеристики:

Цветът варира от наситен до повече или по-малко блед, като се променя от тебеширенобял до леко жълтеникав.

Има кремообразна консистенция, която варира от гладка до набраздена и плътна, с известен брой пролуки или шупли. Обикновено то е доста твърдо и може да бъде нарязано за опаковане, но ако се оформя в калъпи за сирене или в тарелки, за да бъде опаковано поотделно, то е с по-високо съдържание на влага и не е толкова твърдо. Има от ниска до средна степен на слепване, лепкавост и твърдост и е с нормално усещане при дъвчене и еластичност.

Мирисът му е млечен и маслен, със сладки, плодови нотки. Вкусът му също е млечен и приятен, леко маслен и/или сладък, с лека киселинност и нормална соленост. Както мирисът, така и вкусът са с нормална наситеност.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Основната суровина, използвана за производството на „Requeijão da Madeira“, е краве мляко, получено на острова, което понастоящем се произвежда главно от стопанства с търговска цел, където основната порода, използвана за производството на млякото, е Holstein-Friesian.

Честият недостиг на Мадейра на храна, богата на влакна (слама, сено и силаж), която е съществена част от режима на хранене на млечните крави, както и на комбинирани фуражи, необходими на различни етапи от техния растеж, означава, че местните животновъди често трябва да прибягват до закупуване на тези продукти на вътрешнообщностния пазар.

Когато е възможно се използват местни селскостопански вторични продукти, като например картофи или издънки от сладки картофи, слама от захарна тръстика, бананови листа и багаса от захарна тръстика, ябълки или ечемик, които животновъдите купуват или събират от земеделските стопани и традиционната агроиндустрия, за да се използват като допълнителни фуражи или постелъчен материал за животните. Само в няколко семейни стопанства, които продължават да отглеждат кръстоски на едър рогат добитък от Мадейра, животните все още се хранят с естествена растителност, лозови листа и други остатъци от растителни култури от стопанството.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Производството на кравето мляко и преработката на млякото за производството на „Requeijão da Madeira“ трябва да се извършват в определения географски район.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

На местния пазар на дребно продуктът се предлага в индивидуална опаковка, която обикновено е запечатана; той може също така да се продава на „резени“ или на „парчета“pão de requeijão (самун), опакован в пликове или тарелки, покрити с пластмасово фолио за храни.

pão de requeijão

Целите pães de requeijão (самуни) се продават главно на местни сладкарници и заведения за обществено хранене за приготвяне на традиционни и нови торти и сладкиши от Мадейра.

pães de requeijão

Цялото опаковане на „Requeijão da Madeira“ — независимо от формата – се извършва на остров Мадейра, за да се избегне рискът от замърсяване или разваляне на този пресен продукт, който се получава от естествено подкислено, сурово, пълномаслено или обезмаслено краве мляко, без добавяне на каквито и да е консерванти, освен сол, и който не преминава през процес на консервиране, поради което има ограничен срок на годност и трябва да се съхранява охладен, при ниски температури (0 oC до 5 oC).

o

o

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

—

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

Остров Мадейра

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

Връзката между „Requeijão da Madeira“ и географския район се основава на конкретните характеристики, които са резултат от традиционния производствен процес в Мадейра.

За производството на „Requeijão da Madeira“, пристигащото в мандрите краве мляко, което може да е било обезмаслено, се охлажда бързо и се държи при температура на съхранение (под 6 oC) за продължителен период (над 24 часа), за да може да бъде подкислено по естествен път чрез действието на естествени бактерии, които превръщат лактозата в млечна киселина. Млякото може да бъде подкислено и с помощта на млечнокисел фермент, който се приготвя на място, като от полученото сурово мляко се взема малко количество и се оставя на стайна температура, при защитени условия, за да се ускори естественият процес на подкисляване, след което то се смесва с останалото мляко, за да бъде преработено.

o

Целта и в двата случая е да се намали нормалното ниво на pH на млякото (което е между 6,6 и 6,8) до около 6,0 до 6,2, което се счита за оптимална стойност за започване на утаяване чрез топлинна обработка на подкисленото мляко или сместа от подкислено и прясно мляко чрез постепенно нагряване за 1,5—2 часа, докато температурата достигне 90—92 oC, което води до коагулация на млечните белтъчини.

o

Благодарение на натрупания от поколения опит местните производители на сирене могат лесно да определят кога киселинността е подходяща, за да започнат да „варят“ млякото на висока температура. Те разчитат преди всичко на емпиричния „тест с лъжица“, при който малки проби от подкисленото мляко или от сместа от подкислено и прясно мляко се нагряват в метална лъжица върху открит пламък, докато стане достатъчно кисело, за да се утаят млечните белтъчини.

Процесът на киселинна/топлинна коагулация се нуждае от по-ниска киселинност, за да започне процесът на утаяване на казеин, тъй като постепенното нагряване до над 85—90 °C насърчава пълната денатурация на суроватъчните белтъчини в млякото, които се подсирват заедно с казеина. По този начин белтъчините и другите съставки на млякото могат да бъдат извлечени в сиренината, която плува на повърхността на суроватката. Те се събират и изсипват в съдове, застлани с памучни платна, за да се направят embrulhos (вързопчета), които се пресоват, за да се оформят pães или bolas, или се използват за пълнене на калъпи за сирене или тарелки от множество калъпи, които се оставят да капят, за да се отцеди суроватката и да се стегне сирената маса, преди да се опакова в индивидуални опаковки.

Традиционният метод за преработка на произведеното на острова краве мляко за производството на „Requeijão da Madeira“ означава, че:

| — | то притежава специфични органолептични характеристики, както е посочено в точка 3,2, които му предават приятен, свеж, млечен, леко кисел (pH между 5,6 и 6,2) и леко маслено-плодов мирис и вкус, които са много ценени, когато продуктът се консумира в чист вид; |
| --- | --- |

—

то притежава специфични органолептични характеристики, както е посочено в точка 3,2, които му предават приятен, свеж, млечен, леко кисел (pH между 5,6 и 6,2) и леко маслено-плодов мирис и вкус, които са много ценени, когато продуктът се консумира в чист вид;

| — | в състава му се запазват повечето от съставките на млякото, което се използва за производството му, в резултат на което има високо съдържание на белтъчини, мазнини (ако се използва пълномаслено мляко) и пепел и все още съдържа някои захари; както и |
| --- | --- |

—

в състава му се запазват повечето от съставките на млякото, което се използва за производството му, в резултат на което има високо съдържание на белтъчини, мазнини (ако се използва пълномаслено мляко) и пепел и все още съдържа някои захари; както и

| — | освен казеина, то има високи концентрации на суроватъчни белтъчини, които му придават високо съдържание на влага (между 52 % и 66 %), висока степен на твърдост и ниска точка на топене, което го прави лесно за нарязване, за да се консумира в чист вид или да се опакова на парчета, и е идеално за използване при приготвянето на най-известните „манастирски сладкиши“ и нови видове торти и сладкиши на Мадейра. |
| --- | --- |

—

освен казеина, то има високи концентрации на суроватъчни белтъчини, които му придават високо съдържание на влага (между 52 % и 66 %), висока степен на твърдост и ниска точка на топене, което го прави лесно за нарязване, за да се консумира в чист вид или да се опакова на парчета, и е идеално за използване при приготвянето на най-известните „манастирски сладкиши“ и нови видове торти и сладкиши на Мадейра.

Животновъдството на остров Мадейра датира от времето на първото му заселване — около 1425 г., когато първите заселници довеждат едрия рогат добитък със себе си. Първите сведения за производството на сирене на острова датират едва от края на ХVIII век, когато във Funchal са се продавали по домовете пресни сирена от краве мляко, както и масло. В книгите за приходите и разходите, водени от манастирите на острова, са записани и покупките на местно производство requeijão за приготвяне на queijadas (сладки тарталети със сирене) и други типични сладкиши, приготвяни по време на празници.

Сегашните производители разказват, че от началото на XX век в планинските райони на енориите Santo Antonio da Serra, Camacha и Gaula, техните баби и дядовци са започнали да произвеждат пресен млечен продукт, като са използвали основните методи, предавани през вековете от животновъди и leiteiros (продавачи на сурово мляко по домовете), за да оползотворяват подкисленото мляко.

Първоначално продуктът се е произвеждал от това, което е известно като soro (суроватка), получена от кравето мляко, което животновъдите са носели в съоръженията за обезмасляване на мляко, разпръснати из целия остров, за да може сметаната да бъде обезмаслена, събрана и изпратена за производството на масло за износ във фабриката, основана през 1895 г. в Santo da Serra, като soro е това, което се връща на животновъдите, за да се използва като храна за хора или животни.

Така нареченото soro, което всъщност представлява обезмаслено мляко, тъй като съдържа всички белтъчини и други съставки на млякото, в крайна сметка е щяло да бъде подкислено по естествен път, поради което, за да го използват, някои животновъди са започнали да го „варят“ докато се образува сиренина, която след това се събира и пресова заедно в памучни платна, за да се образуват малки bolas или pães, които да се консумират от семействата.

Преструктурирането на млекопреработвателната промишленост през 1936 г. в резултат на намаляването на износа на масло води до затварянето на млекопреработвателните предприятия на острова, поради което някои производители започват да използват пълномаслено краве мляко за производството на своите pães de requeijão, които освен че се приготвят за семейна консумация, вече се търсят и на местно ниво. Традиционният производствен процес се предава от поколение на поколение на местните производители на сирене, а през втората половина на XX век се усъвършенства, за да се гарантира спазването на правилата и разпоредбите, с които се урежда занаятчийското производство на сирене.

Тъй като първоначално сиренето се е произвеждало от това, което е известно като soro, местните производители на сирене са нарекли своя продукт requeijão — името, което е било използвано до края на XX век, когато е трябвало да възприемат понятията „Requeijão Madeirense“ или „Requeijão da Madeira“, за да се прави разграничение с requeijão, което се произвежда другаде, което наистина се приготвя от суроватка, получена от производството на различни видове сирене.

Поради качеството си „Requeijão da Madeira“ е много търсен от потребителите и от местните пекари и ресторантьори, както за консумация, така и за приготвяне на различни традиционни и нови торти и сладкиши от Мадейра, които съдържат „Requeijão da Madeira“ като тяхна основна съставка, по-специално много традиционните за Мадейра queijadas. „Requeijão da Madeira“ се продава в специализирани заведения и големи търговски обекти на остров Мадейра.

През последните години известността му сред сладкари, журналисти и студенти, изучаващи етнографията и кулинарните традиции на Мадейра, нарасна, което е видимо от различните статии в националния печат и други публикации, в които се споменава „Requeijão da Madeira“, като статията „Moro numa ilha subtropical“ [Живея на субтропичен остров] от Alexandra Prado Coelho, публикувана в изданието „Volta às Ilhas“ [Около островите] на списанието Fugas към вестник Público през май 2016 г., статията „Madeira para todos os bolsos“ [Мадейра е за всеки бюджет] от Tiago Pais, публикувана във вестник Observador през юни 2017 г., страницата „Sobremesas e doçaria típica da Madeira“ [Десерти и сладкиши, типични за Мадейра], публикувана от MadMarket през ноември 2017 г. и публикацията „Gastronomia Tradicional – O Requeijão de massa“, публикувана през април 2017 г. като част от сборника от периодични издания на Етнографския музей на Мадейра.

Това, че е толкова търсено и известно, се дължи на желанието да се научи повече за този специален продукт от Мадейра, с неговите отличителни органолептични характеристики и уникална консистенция, които произтичат от факта, че „Requeijão da Madeira“ не е обикновен requeijão и обикновено сирене.

Препратка към публикуваната продуктова спецификация

Препратка към публикуваната продуктова спецификация

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/queijos-e-produtos-lacteos/1116-requeijao-da-madeira

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

---

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/67

---

Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2023/C 264/12)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1) в срок от три месеца от датата на нейното публикуване.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„Achill Island Sea Salt“

ЕС No: PDO-IE-02652 – 23.12.2020 г.

ЗНП (Х) ЗГУ ( )

1.   Наименование/наименования [на ЗНП или ЗГУ]

„Achill Island Sea Salt“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Ирландия

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 2.6. Сол

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Achill Island Sea Salt“ е наименованието, дадено на морската сол, която се произвежда от водите около остров Ахил, графство Мейо, Ирландия. „Achill Island Sea Salt“ има мека люспеста консистенция, външният ѝ вид е кристално бял, тя има подчертано солен вкус и не съдържа нито добавки, нито консерванти. Благодарение на меката ѝ люспеста консистенция солта лесно се разтваря и се смесва с храните, като по този начин бързо се засилва вкусът им.

Съгласно сертификата от анализа на „Achill Island Sea Salt“ стойностите са в рамките на ± 20 % от стойностите в таблицата по-долу.

| Анализ на „Achill Island Sea Salt“ |
| --- |
| Елемент | mg/kg |
| As | Арсен | < 0,01 |
| B | Бор | 6,9 |
| Cd | Кадмий | < 0,040 |
| Ca | Калций | 682 |
| Cr | Хром | < 0,20 |
| Co | Кобалт | < 0,050 |
| Cu | Мед | < 0,10 |
| Fe | Желязо | 1,3 |
| Pb | Олово | < 0,050 |
| Mg | Магнезий | 5 690 |
| Mn | Манган | < 0,10 |
| Ni | Никел | < 0,20 |
| K | Калий | 3 000 |
| Se | Селен | < 5,0 |
| Na | Натрий | 364 000 |
| Zn | Цинк | 0,86 |

Анализ на „Achill Island Sea Salt“

Елемент

mg/kg

As

Арсен

< 0,01

B

Бор

6,9

Cd

Кадмий

< 0,040

Ca

Калций

682

Cr

Хром

< 0,20

Co

Кобалт

< 0,050

Cu

Мед

< 0,10

Fe

Желязо

1,3

Pb

Олово

< 0,050

Mg

Магнезий

5 690

Mn

Манган

< 0,10

Ni

Никел

< 0,20

K

Калий

3 000

Se

Селен

< 5,0

Na

Натрий

364 000

Zn

Цинк

0,86

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Морска сол, събирана по естествен път от Атлантическия океан

3.4.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Всички процеси — събиране, изпаряване, кристализация и сушене — се извършват в определения район при контролирани и наблюдавани условия, за да се гарантира получаването на еднороден и висококачествен краен продукт.

Производствените процеси включват:

| — | Изпомпване на морска вода от определен пункт за черпене във вакуумна цистерна |
| --- | --- |

—

Изпомпване на морска вода от определен пункт за черпене във вакуумна цистерна

| — | Транспортиране на събраната морска вода до производственото съоръжение |
| --- | --- |

—

Транспортиране на събраната морска вода до производственото съоръжение

| — | Филтриране на морската вода с помощта на специално разработена система за филтриране |
| --- | --- |

—

Филтриране на морската вода с помощта на специално разработена система за филтриране

| — | Изпаряване на морската вода в затворена система под налягане |
| --- | --- |

—

Изпаряване на морската вода в затворена система под налягане

| — | Кристализация на концентрирания солен разтвор в открит кристализационен басейн |
| --- | --- |

—

Кристализация на концентрирания солен разтвор в открит кристализационен басейн

| — | Ръчно събиране на люспите морска сол |
| --- | --- |

—

Ръчно събиране на люспите морска сол

| — | Сушене на люспите морска сол в система за сушене при контролирана температура
  „Achill Island Sea Salt“ се произвежда от чиста морска вода; на нито един етап от производствения процес не се добавя допълнителна морска сол или каменна сол. |
| --- | --- |

—

Сушене на люспите морска сол в система за сушене при контролирана температура

„Achill Island Sea Salt“ се произвежда от чиста морска вода; на нито един етап от производствения процес не се добавя допълнителна морска сол или каменна сол.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Няма

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Няма

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

Остров Ахил е най-големият остров в Ирландия и е разположен край западния бряг на графство Мейо.

Площта на острова е 140 квадратни километра с брегова линия от 128 km, координатите му са 53° 57′ 50,0724′′ с.ш. и 10° 0′ 10,9116′′ з.д.

Островът се простира на 20 km от изток на запад и на 18 km от север на юг, в югоизточната част той е свързан с основната територия на Ирландия чрез мост през проток, наричан Achill Sound. Ширината на протока варира от около 270 метра на юг до около 6 км на север.

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

Остров Ахил е заобиколен от Атлантическия океан, който е с най-високо ниво на соленост (3,5 %) от петте океански басейна. Органът за защита на морския риболов (Sea Fisheries Protection Authority) постоянно класифицира качеството на водите около остров Ахил като клас А Shellfish Quality (международна класификация за водите с черупкови организми). Поради местоположението им около селски райони тези води не са засегнати от големи градове или тежка промишленост. Районът на умерено закритото северно крайбрежие, в който се събира водата, е идеален поради изключително високото качество и консистенцията на морската вода.

Морската вода, която се използва за производството на „Achill Island Sea Salt“, се събира на северната страна на острова при координатите на Valley pier 54° 01′ 21,3′′ с.ш. и 9° 57′ 50,9′′ з.д.

Приливните течения са относително слаби и близки до брега, но се увеличават драстично пред крайбрежието, като потоците в Achill Sound достигат скорост до около 7 метра за секунда. Приливите и отливите са основната движеща сила за циркулацията и обмена на вода в крайбрежните води. Приливните и отливните течения се движат по крайбрежието от южна посока през Achill Sound и до севера на острова. Мащабът и скоростта на приливните и отливните течения се влияят от приливно-отливния цикъл и са различни при пълнолуние/новолуние и при първа и трета четвърт на луната (Aqua-Fact, 2003 г.). Тези приливни и отливни течения осигуряват баланс на микроминералите, които допринасят за съдържанието на минерали и впоследствие за отличителния солен вкус на „Achill Island Sea Salt“.

„Achill Sea Salt“ не съдържа добавки или консерванти, а благодарение на метода на производство в солта остават над 20 микроминерала, които естествено присъстват в морската вода. Вкусът и външният вид на „Achill Island Sea Salt“ са характерни за произхода ѝ и са резултат на чистотата на морската вода, оценена от Органа за защита на морския риболов като клас А за качеството на водите с черупкови организми, съдържанието на минерали и използвания метод на производство. Съдържанието на минерали в морската вода допринася за характерната консистенция и подчертано соления вкус на „Achill Island Sea Salt“. Външният вид на „Achill Island Sea Salt“ естествено чист и кристално бял. Неправилната форма, различните размери на люспите сол и меката консистенция се дължат на метода на събиране на морската сол, при който морската вода бавно се затопля и се изпарява, което води до кристализацията на люспите морска сол. Този процес се извършва от обучени производители на сол, които използват познанията си за правилното време и правилните температури, за да произведат сол с уникална форма и консистенция и по този начин гарантират най-високото ѝ качество. Освен това самото събиране на люспите морска сол изисква старание и умения, за да се запази консистенцията на люспите. Всеки член на персонала преминава обучение, за да се гарантира, че се постига правилната консистенция, размер и форма на люспите сол. Това е част от програма за обучение, която включва практически демонстрации на начина, по който морската сол следва да се събира, както и на правилния контрол на температурата и времето, което е от решаващо значение за постигането на желаните люспи морска сол. Освен това през цялото време на обучението на персонала се показват примери за правилна и неправилна консистенция и размер на люспите. Целият персонал следва стандартните оперативни процедури, за да се поддържа еднакво качество при всички мерки.

В миналото на остров Ахил се събирала и произвеждала морска сол до края на 19-и век. Доказателство за това се намират в атласа на Маккензи Maritime Survey of Ireland (събрани морски карти на бреговете на Ирландия) от 1776 г., както и на „Bald’s Map of Achill Island 1809“ (карта на Bald на остров Ахил), където в село Polranny до проток Achill Sound ясно са обозначени „Salt Point“ (място за събиране на сол) и „Salt Pans“ (солници). Счита се, че производството на сол е преустановено в началото на 19-и век по различни причини, главно поради недостиг на храни, от една страна, и широката достъпност на по-евтината промишлено произведена сол.

За много поколения морето е било жизнената сила на населението на остров Ахил. Богатите с риба води осигурявали поминъка и препитанието на местната общност и определяли нейния начин на живот. Като естествен консервант солта е била жизненоважен елемент за риболовната промишленост, тъй като се е използвала за консервиране, съхранение и консумация.

Препратка към публикуваната спецификация

Препратка към публикуваната спецификация

https://www.gov.ie/pdf/?file=https://assets.gov.ie/100780/7edb4c2b-0763-4bb7-bb9d-5051d5cefb8b.pdf#page=null

---

(1)  OB L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

---

Поправки

| 27.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 264/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 264/70

---

Поправка на Открита покана за представяне на предложения — GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 — ReferNet — Европейската мрежа на Cedefop за професионално образование и обучение (ПОО)

(
  Официален вестник на Европейския съюз С 243 от 10 юли 2023 г.
  )

(2023/C 264/13)

На страница 8 в точка 4 „Краен срок“

вместо:

„Заявленията за рамковото споразумение за партньорство и конкретното споразумение за действие на ReferNet през 2024 г. трябва да бъдат подадени най-късно до 22 септември 2023 г.“

да се чете:

„Заявленията за рамковото споразумение за партньорство и конкретното споразумение за действие на ReferNet през 2024 г. трябва да бъдат подадени най-късно до 6 октомври 2023 г.“.

---