# Službeni list C 180/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 180 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.23. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 180

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.23. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2023/C 180/01 | Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2023/C 180/01

Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2023/C 180/02 | Odluka Vijeća od 15. svibnja 2023. o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za Njemačku i Irsku | 8 |
| 2023/C 180/03 | Odluka Vijeća od 15. svibnja 2023. o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Francusku, Hrvatsku, Poljsku i Sloveniju | 10 |
| 2023/C 180/04 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu | 12 |
| | Europska komisija |
| 2023/C 180/05 | Tečajna lista eura – 22. svibnja 2023. | 14 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2023/C 180/02

Odluka Vijeća od 15. svibnja 2023. o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za Njemačku i Irsku

8

2023/C 180/03

Odluka Vijeća od 15. svibnja 2023. o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Francusku, Hrvatsku, Poljsku i Sloveniju

10

2023/C 180/04

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

12

Europska komisija

2023/C 180/05

Tečajna lista eura – 22. svibnja 2023.

14

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Vijeće Europske unije |
| 2023/C 180/06 | Obavijest osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP, kako se provodi Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/987, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011, kako se provodi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/986, o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu | 15 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 180/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 19 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 180/09 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2023/C 180/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 31 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Vijeće Europske unije

2023/C 180/06

Obavijest osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP, kako se provodi Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/987, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011, kako se provodi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/986, o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

15

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 180/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

19

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 180/09

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2023/C 180/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 16. svibnja 2023.

o ekonomskoj politici europodručja

(2023/C 180/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. stavak 1. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

nakon savjetovanja s Odborom za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Gospodarski oporavak europodručja u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 usporen je nizom vanjskih šokova. Europodručje je 2021. i 2022. zabilježilo stabilan rast BDP-a od 5,3 % odnosno 3,5 %, posebno zahvaljujući odlučnom odgovoru ekonomske politike na nacionalnoj razini i razini Unije te ukidanju mjera ograničavanja širenja zaraze. Otpornim se pokazalo i tržište rada sa stopom nezaposlenosti u 2022. koja je rekordno niska (6,7 %). Međutim, povećanje globalnih cijena energije, pojačana nesigurnost i poremećaji u lancu opskrbe uzrokovani agresivnim ratom Rusije protiv Ukrajine doveli su do očitog usporavanja gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2022. Zbog energetske krize snižene su procjene u okviru prognoza za 2023. Općenito, očekuje se da će se rast BDP-a u europodručju smanjiti na samo 0,3 % u 2023., a zatim vratiti na 1,5 % u 2024. Energetsko tržište i druga tržišta robe povećavaju inflaciju, koja se s vremenom proširila na druge stavke i 2022. dosegnula 8,4 %. Očekuje se da će inflacija idućih mjeseci ostati na visokoj razini, u 2023. iznosit će 6,1 %, a zatim će se 2024. smanjiti. Očekuje se da će tržišta rada ostati stabilna jer je potražnja za radnom snagom i dalje visoka. Budući da velik broj poduzeća i dalje bilježi manjak radne snage, očekuje se da će se nezaposlenost sljedeće godine tek umjereno povećati, prije nego što se ponovno smanji 2024. U međuvremenu se za 2023. očekuje rast nominalnih plaća, ali manji od stope inflacije, zbog čega će se smanjiti kupovna moć kućanstava.
  U tom se kontekstu suficit tekućeg računa europodručja smanjio, usporedno sa snažnim pogoršanjem energetske bilance, a u budućnosti će nominalna deprecijacija eura u odnosu na američki dolar i neke druge valute od druge polovine 2021. vjerojatno imati samo skroman poticajni učinak na konkurentnost zbog visokih troškova energije. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarski oporavak europodručja u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 usporen je nizom vanjskih šokova. Europodručje je 2021. i 2022. zabilježilo stabilan rast BDP-a od 5,3 % odnosno 3,5 %, posebno zahvaljujući odlučnom odgovoru ekonomske politike na nacionalnoj razini i razini Unije te ukidanju mjera ograničavanja širenja zaraze. Otpornim se pokazalo i tržište rada sa stopom nezaposlenosti u 2022. koja je rekordno niska (6,7 %). Međutim, povećanje globalnih cijena energije, pojačana nesigurnost i poremećaji u lancu opskrbe uzrokovani agresivnim ratom Rusije protiv Ukrajine doveli su do očitog usporavanja gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2022. Zbog energetske krize snižene su procjene u okviru prognoza za 2023. Općenito, očekuje se da će se rast BDP-a u europodručju smanjiti na samo 0,3 % u 2023., a zatim vratiti na 1,5 % u 2024. Energetsko tržište i druga tržišta robe povećavaju inflaciju, koja se s vremenom proširila na druge stavke i 2022. dosegnula 8,4 %. Očekuje se da će inflacija idućih mjeseci ostati na visokoj razini, u 2023. iznosit će 6,1 %, a zatim će se 2024. smanjiti. Očekuje se da će tržišta rada ostati stabilna jer je potražnja za radnom snagom i dalje visoka. Budući da velik broj poduzeća i dalje bilježi manjak radne snage, očekuje se da će se nezaposlenost sljedeće godine tek umjereno povećati, prije nego što se ponovno smanji 2024. U međuvremenu se za 2023. očekuje rast nominalnih plaća, ali manji od stope inflacije, zbog čega će se smanjiti kupovna moć kućanstava.

U tom se kontekstu suficit tekućeg računa europodručja smanjio, usporedno sa snažnim pogoršanjem energetske bilance, a u budućnosti će nominalna deprecijacija eura u odnosu na američki dolar i neke druge valute od druge polovine 2021. vjerojatno imati samo skroman poticajni učinak na konkurentnost zbog visokih troškova energije.

| (2) | Pogoršanje makroekonomskih uvjeta i velike razlike u cijenama među državama članicama dovode u pitanje konvergenciju dohotka i poslovnog ciklusa u europodručju. Iako je pandemija bolesti COVID-19 dovela do dubokih, no uvelike prolaznih, razlika u makroekonomskim rezultatima, njezin učinak na sinkronizaciju poslovnog ciklusa bio je ograničen i privremen. Energetska kriza uzrokuje nove heterogene makroekonomske učinke u europodručju. Zbog razlika među zemljama u kombinaciji izvora energije i u politikama za ublažavanje učinka energetskog šoka, u europodručju su se pojavile velike razlike u ukupnim i ključnim stopama inflacije. Više cijene energije i pritisci u lancu opskrbe imali su neujednačen učinak na proizvodnju i usluge u državama članicama europodručja i mogli bi dovesti do razlika u relativnoj konkurentnosti. Iako dostupni pokazatelji upućuju na to da su razlike u konkurentnosti u europodručju dosad bile ograničenih razmjera, razlike u saldima tekućih računa u europodručju nedavno su se povećale, uglavnom zbog pogoršanja energetskih salda. |
| --- | --- |

(2)

Pogoršanje makroekonomskih uvjeta i velike razlike u cijenama među državama članicama dovode u pitanje konvergenciju dohotka i poslovnog ciklusa u europodručju. Iako je pandemija bolesti COVID-19 dovela do dubokih, no uvelike prolaznih, razlika u makroekonomskim rezultatima, njezin učinak na sinkronizaciju poslovnog ciklusa bio je ograničen i privremen. Energetska kriza uzrokuje nove heterogene makroekonomske učinke u europodručju. Zbog razlika među zemljama u kombinaciji izvora energije i u politikama za ublažavanje učinka energetskog šoka, u europodručju su se pojavile velike razlike u ukupnim i ključnim stopama inflacije. Više cijene energije i pritisci u lancu opskrbe imali su neujednačen učinak na proizvodnju i usluge u državama članicama europodručja i mogli bi dovesti do razlika u relativnoj konkurentnosti. Iako dostupni pokazatelji upućuju na to da su razlike u konkurentnosti u europodručju dosad bile ograničenih razmjera, razlike u saldima tekućih računa u europodručju nedavno su se povećale, uglavnom zbog pogoršanja energetskih salda.

| (3) | Za osiguravanje primjerenog i koordiniranog odgovora politika na pogoršanje gospodarskih izgleda i visoku inflaciju potrebni su odgovarajuća prilagodba i usklađivanje monetarnih i fiskalnih politika. Na visoku inflaciju mora se odgovoriti monetarnom politikom. Europska središnja banka (ESB) spremna je ukloniti mogući rizik od neopravdane i neuređene tržišne dinamike koja predstavlja ozbiljnu prijetnju za transmisiju monetarne politike diljem europodručja. U trenutačnoj klimi široka fiskalna ekspanzija za potporu potražnji dodatno bi potaknula inflacijski pritisak. Javni dug porastao je u nekoliko država članica europodručja. Zato su potrebne fiskalne politike koje se na odgovarajući način razlikuju među državama članicama sukladno njihovoj gospodarskoj i fiskalnoj situaciji, kako je Vijeće preporučilo u svojim preporukama od 12. srpnju 2022. o nacionalnim programima reformi i davanju mišljenja Vijeća o programima stabilnosti država članica za 2022 (3). Države članice trebale bi se pripremiti i za prilagodbu primarnih tekućih rashoda koje financira država prema razvoju situacije, uz očuvanje održivosti duga. Istodobno su potrebne ciljane i privremene fiskalne mjere kako bi se pružila potpora ranjivim osobama i poduzećima, među ostalim radi očuvanja radnih mjesta i ljudskog kapitala, uz očuvanje cjenovnih signala i pružanje poticaja za smanjenje potrošnje energije. Bliska koordinacija odgovora politika među državama članicama i dalje je ključna. Politike tržišta rada i socijalne politike također su iznimno bitne za ublažavanje socijalnih učinaka visoke inflacije. U 2022. prosječne plaće nisu pratile inflaciju.
  U budućnosti je potrebno pažljivo uravnotežiti kretanja plaća kako bi se zaštitila kupovna moć zaposlenih osoba, posebno onih s niskim primanjima, no istodobno je potrebno izbjeći rizik da plaće potiču inflaciju i produbljuju razlike u konkurentnosti unutar europodručja i na globalnoj razini. Promicanje kvalitetnog zapošljavanja također bi moglo pomoći u održavanju potrošnje. Aktivno sudjelovanje socijalnih partnera pomaže u prepoznavanju izazova, među ostalim u pogledu specifičnih izazova za monetarnu uniju, poboljšavanju rješenja u obliku politika i jamčenju šire odgovornosti za program ekonomske i socijalne politike. Politikama na strani ponude može se doprinijeti i smanjenju inflacije, i to ubrzavanjem prikupljanja zaliha alternativnih izvora opskrbe energijom, jačanjem tržišnog natjecanja i inovacija, poboljšanjem raspodjele resursa i podupiranjem rasta produktivnosti. Potrebno je kontinuirano pratiti i rizike za financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Za osiguravanje primjerenog i koordiniranog odgovora politika na pogoršanje gospodarskih izgleda i visoku inflaciju potrebni su odgovarajuća prilagodba i usklađivanje monetarnih i fiskalnih politika. Na visoku inflaciju mora se odgovoriti monetarnom politikom. Europska središnja banka (ESB) spremna je ukloniti mogući rizik od neopravdane i neuređene tržišne dinamike koja predstavlja ozbiljnu prijetnju za transmisiju monetarne politike diljem europodručja. U trenutačnoj klimi široka fiskalna ekspanzija za potporu potražnji dodatno bi potaknula inflacijski pritisak. Javni dug porastao je u nekoliko država članica europodručja. Zato su potrebne fiskalne politike koje se na odgovarajući način razlikuju među državama članicama sukladno njihovoj gospodarskoj i fiskalnoj situaciji, kako je Vijeće preporučilo u svojim preporukama od 12. srpnju 2022. o nacionalnim programima reformi i davanju mišljenja Vijeća o programima stabilnosti država članica za 2022 (3). Države članice trebale bi se pripremiti i za prilagodbu primarnih tekućih rashoda koje financira država prema razvoju situacije, uz očuvanje održivosti duga. Istodobno su potrebne ciljane i privremene fiskalne mjere kako bi se pružila potpora ranjivim osobama i poduzećima, među ostalim radi očuvanja radnih mjesta i ljudskog kapitala, uz očuvanje cjenovnih signala i pružanje poticaja za smanjenje potrošnje energije. Bliska koordinacija odgovora politika među državama članicama i dalje je ključna. Politike tržišta rada i socijalne politike također su iznimno bitne za ublažavanje socijalnih učinaka visoke inflacije. U 2022. prosječne plaće nisu pratile inflaciju.

U budućnosti je potrebno pažljivo uravnotežiti kretanja plaća kako bi se zaštitila kupovna moć zaposlenih osoba, posebno onih s niskim primanjima, no istodobno je potrebno izbjeći rizik da plaće potiču inflaciju i produbljuju razlike u konkurentnosti unutar europodručja i na globalnoj razini. Promicanje kvalitetnog zapošljavanja također bi moglo pomoći u održavanju potrošnje. Aktivno sudjelovanje socijalnih partnera pomaže u prepoznavanju izazova, među ostalim u pogledu specifičnih izazova za monetarnu uniju, poboljšavanju rješenja u obliku politika i jamčenju šire odgovornosti za program ekonomske i socijalne politike. Politikama na strani ponude može se doprinijeti i smanjenju inflacije, i to ubrzavanjem prikupljanja zaliha alternativnih izvora opskrbe energijom, jačanjem tržišnog natjecanja i inovacija, poboljšanjem raspodjele resursa i podupiranjem rasta produktivnosti. Potrebno je kontinuirano pratiti i rizike za financijsku stabilnost.

| (4) | Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Mehanizam”) i fondovi kohezijske politike ključni su alati za jačanje otpornosti europodručja i potporu konvergenciji. Provedba Mehanizma u državama članicama europodručja dobro napreduje: isplaćeno je više od 136 000 000 000 EUR u obliku pretfinanciranja nakon što su postignute ključne etape i ciljne vrijednosti. Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19, u okviru programa kohezijske politike državama članicama europodručja isplaćeno je više od 82 000 000 000 EUR. Mehanizam i fondovi kohezijske politike doprinose prioritetima politike europodručja putem nekoliko kanala: podupiru gospodarsku aktivnost dodatnim ulaganjima, a dugoročno bi se planiranim ulaganjima i strukturnim reformama trebale poduprijeti zelena i digitalna tranzicija, uz istodobno poticanje većeg rasta produktivnosti i potencijalne proizvodnje te jačanje otpornosti država članica. Velik dio ulaganja i reformi provedenih u okviru Mehanizma relevantan je za provedbu prioriteta politike europodručja utvrđenih u prethodnim preporukama za europodručje. U skladu s tim, nastavak provedbe dogovorenih reformi i ulaganja po predviđenom rasporedu neophodan je za održavanje zamaha reformi. |
| --- | --- |

(4)

Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Mehanizam”) i fondovi kohezijske politike ključni su alati za jačanje otpornosti europodručja i potporu konvergenciji. Provedba Mehanizma u državama članicama europodručja dobro napreduje: isplaćeno je više od 136 000 000 000 EUR u obliku pretfinanciranja nakon što su postignute ključne etape i ciljne vrijednosti. Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19, u okviru programa kohezijske politike državama članicama europodručja isplaćeno je više od 82 000 000 000 EUR. Mehanizam i fondovi kohezijske politike doprinose prioritetima politike europodručja putem nekoliko kanala: podupiru gospodarsku aktivnost dodatnim ulaganjima, a dugoročno bi se planiranim ulaganjima i strukturnim reformama trebale poduprijeti zelena i digitalna tranzicija, uz istodobno poticanje većeg rasta produktivnosti i potencijalne proizvodnje te jačanje otpornosti država članica. Velik dio ulaganja i reformi provedenih u okviru Mehanizma relevantan je za provedbu prioriteta politike europodručja utvrđenih u prethodnim preporukama za europodručje. U skladu s tim, nastavak provedbe dogovorenih reformi i ulaganja po predviđenom rasporedu neophodan je za održavanje zamaha reformi.

| (5) | Kako bi se osigurao dosljedan odgovor ekonomske politike na razini EU-a, u Godišnjem pregledu održivog rasta iz komunikacije Komisije od 22. studenoga 2022. navode se ključni prioriteti politika i smjernice za sljedeću godinu. Godišnji pregled održivog rasta zasniva se na četirima dimenzijama konkurentne održivosti: okolišnoj održivosti, pravednosti, produktivnosti, makroekonomskoj stabilnosti, te je u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Nadalje, u Izvješću o mehanizmu upozoravanja za 2023., objavljenom 22. studenoga 2022., pruža se Komisijina analiza mogućih makroekonomskih neravnoteža koje mogu otežati pravilno funkcioniranje gospodarstava država članica, ekonomske i monetarne unije i Unije u cjelini. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurao dosljedan odgovor ekonomske politike na razini EU-a, u Godišnjem pregledu održivog rasta iz komunikacije Komisije od 22. studenoga 2022. navode se ključni prioriteti politika i smjernice za sljedeću godinu. Godišnji pregled održivog rasta zasniva se na četirima dimenzijama konkurentne održivosti: okolišnoj održivosti, pravednosti, produktivnosti, makroekonomskoj stabilnosti, te je u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Nadalje, u Izvješću o mehanizmu upozoravanja za 2023., objavljenom 22. studenoga 2022., pruža se Komisijina analiza mogućih makroekonomskih neravnoteža koje mogu otežati pravilno funkcioniranje gospodarstava država članica, ekonomske i monetarne unije i Unije u cjelini.

| (6) | Brzo povećanje inflacije tijekom protekle godine potaknulo je brzu prilagodbu monetarne politike na globalnoj razini. ESB je počeo normalizirati monetarnu politiku kako bi osigurao pravodobni povratak inflacije na srednjoročni cilj od 2 %. Naveo je i da će se nastaviti normalizacija kamatnih stopa, uzimajući u obzir kretanja gospodarskih podataka. Ograničenja opskrbe imaju važnu ulogu u nedavnom porastu inflacije, a razlike u inflaciji otežavaju provedbu monetarne politike. Ravnomjeran prijenos smjera politike unutar cijelog europodručja preduvjet je za ispunjavanje mandata monetarne politike. |
| --- | --- |

(6)

Brzo povećanje inflacije tijekom protekle godine potaknulo je brzu prilagodbu monetarne politike na globalnoj razini. ESB je počeo normalizirati monetarnu politiku kako bi osigurao pravodobni povratak inflacije na srednjoročni cilj od 2 %. Naveo je i da će se nastaviti normalizacija kamatnih stopa, uzimajući u obzir kretanja gospodarskih podataka. Ograničenja opskrbe imaju važnu ulogu u nedavnom porastu inflacije, a razlike u inflaciji otežavaju provedbu monetarne politike. Ravnomjeran prijenos smjera politike unutar cijelog europodručja preduvjet je za ispunjavanje mandata monetarne politike.

| (7) | Prema Komisiji, predviđalo se da će smjer fiskalne politike europodručja, koji se mjeri kao promjena neto primarnih rashoda u odnosu na prosječni potencijalni rast, biti ekspanzivan 2022., a uglavnom neutralan 2023., no postao bi ekspanzivan u slučaju uvođenja dodatnih mjera potpore povezanih s energijom ili produljivanja aktualnih mjera tijekom cijele 2023. Fiskalnom politikom trebalo bi se u 2023. izbjeći povećanje inflacijskih učinaka aktualnih šokova u opskrbi, a široki fiskalni poticaj gospodarstvu nije opravdan ni na nacionalnoj razini ni za europodručje u cjelini. Izazov je posebno izražen za države članice koje se suočavaju s visokom temeljnom inflacijom, među ostalim imajući u vidu ozbiljne gospodarske i socijalne poteškoće uzrokovane smanjenjem kupovne moći zaposlenih osoba, posebno onih s niskim primanjima. Fiskalna politika trebala bi ostati razborita i kombinirati veća ulaganja s kontrolom rasta neto primarnih tekućih rashoda. U tom je kontekstu očekivano daljnje povećanje apsorpcije Mehanizma i ulaganja koja financira država u svim državama članicama u skladu s potrebom za proširenjem javnih i privatnih ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost. Istodobno bi prilagodljivost fiskalne politike pomogla da se odgovori na veliku neizvjesnost i snažne negativne rizike za gospodarske izglede, a da se pritom ne ugroze poticaji za energetsku tranziciju. Pandemija bolesti COVID-19 prouzročila je vrlo visok dug u europodručju te će javni dug, iako se očekuje njegovo smanjenje, ostati na razini koja znatno premašuje onu prije pandemije. Iako su se kratkoročni rizici za održivost uvelike smanjili, srednjoročni i dugoročni rizici i dalje su visoki u nekoliko država članica te se očekuje da će povećanje kamatnih stopa postupno dovesti do veće opterećenosti dugom. |
| --- | --- |

(7)

Prema Komisiji, predviđalo se da će smjer fiskalne politike europodručja, koji se mjeri kao promjena neto primarnih rashoda u odnosu na prosječni potencijalni rast, biti ekspanzivan 2022., a uglavnom neutralan 2023., no postao bi ekspanzivan u slučaju uvođenja dodatnih mjera potpore povezanih s energijom ili produljivanja aktualnih mjera tijekom cijele 2023. Fiskalnom politikom trebalo bi se u 2023. izbjeći povećanje inflacijskih učinaka aktualnih šokova u opskrbi, a široki fiskalni poticaj gospodarstvu nije opravdan ni na nacionalnoj razini ni za europodručje u cjelini. Izazov je posebno izražen za države članice koje se suočavaju s visokom temeljnom inflacijom, među ostalim imajući u vidu ozbiljne gospodarske i socijalne poteškoće uzrokovane smanjenjem kupovne moći zaposlenih osoba, posebno onih s niskim primanjima. Fiskalna politika trebala bi ostati razborita i kombinirati veća ulaganja s kontrolom rasta neto primarnih tekućih rashoda. U tom je kontekstu očekivano daljnje povećanje apsorpcije Mehanizma i ulaganja koja financira država u svim državama članicama u skladu s potrebom za proširenjem javnih i privatnih ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost. Istodobno bi prilagodljivost fiskalne politike pomogla da se odgovori na veliku neizvjesnost i snažne negativne rizike za gospodarske izglede, a da se pritom ne ugroze poticaji za energetsku tranziciju. Pandemija bolesti COVID-19 prouzročila je vrlo visok dug u europodručju te će javni dug, iako se očekuje njegovo smanjenje, ostati na razini koja znatno premašuje onu prije pandemije. Iako su se kratkoročni rizici za održivost uvelike smanjili, srednjoročni i dugoročni rizici i dalje su visoki u nekoliko država članica te se očekuje da će povećanje kamatnih stopa postupno dovesti do veće opterećenosti dugom.

| (8) | Kako bi odgovorile na povećanje cijena energije, države članice europodručja poduzele su hitne mjere procijenjene na razini od 1,25 % BDP-a u 2022. i do 1 % BDP-a u 2023., s time da očekivano smanjenje ovisi o kretanjima cijena energije i planiranom ukidanju povezanih mjera. Na temelju gospodarske prognoze službi Komisije iz jeseni 2022. dosad poduzete mjere uglavnom su usmjerene na ublažavanje posljedica povećanja cijena, a ciljane dohodovne mjere čine u prosjeku samo 20 %. Potrebno je ograničiti fiskalne troškove takvih mjera potpore, uzimajući u obzir njihov distribucijski učinak po dohodovnim razredima, učinak na potražnju za energijom i ulaganjima u zelenu tranziciju, moguće poremećaje na jedinstvenom tržištu i negativne učinke prelijevanja u državama članicama. Zbog toga je važno dogovoriti zajednički pristup. Osobito bi se mogao razmotriti dobro kalibriran dvorazinski model određivanja cijena energije, pri čemu bi ranjivi potrošači ostvarivali korist od reguliranih cijena do određene razine potrošnje, kao i drugi programi kojima se postižu slični ciljevi, uzimajući u obzir nacionalne značajke. Usto bi se mogli razmotriti odgovarajući načini za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje. Osim privremenih energetskih mjera, javna i privatna ulaganja mogu pomoći u jačanju energetske neovisnosti i sigurnosti te zelene tranzicije. Od početka globalne financijske krize razina je privatnih i javnih ulaganja u europodručju niska.
  Mjere politike poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uz izvanrednu potporu iz instrumenta NextGenerationEU, doprinijele su održavanju razine javnih ulaganja, što je pozitivno utjecalo na potencijalni rast, posebno u državama članicama s najvišim teretom javnog duga. Daljnja privatna i javna ulaganja, posebno u okviru provedbe planova za oporavak i otpornost, programâ kohezijske politike i nacionalnih energetskih i klimatskih planova koje države članice trebaju ažurirati do lipnja 2023., ključna su za održiv i kohezivan rast te za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi odgovorile na povećanje cijena energije, države članice europodručja poduzele su hitne mjere procijenjene na razini od 1,25 % BDP-a u 2022. i do 1 % BDP-a u 2023., s time da očekivano smanjenje ovisi o kretanjima cijena energije i planiranom ukidanju povezanih mjera. Na temelju gospodarske prognoze službi Komisije iz jeseni 2022. dosad poduzete mjere uglavnom su usmjerene na ublažavanje posljedica povećanja cijena, a ciljane dohodovne mjere čine u prosjeku samo 20 %. Potrebno je ograničiti fiskalne troškove takvih mjera potpore, uzimajući u obzir njihov distribucijski učinak po dohodovnim razredima, učinak na potražnju za energijom i ulaganjima u zelenu tranziciju, moguće poremećaje na jedinstvenom tržištu i negativne učinke prelijevanja u državama članicama. Zbog toga je važno dogovoriti zajednički pristup. Osobito bi se mogao razmotriti dobro kalibriran dvorazinski model određivanja cijena energije, pri čemu bi ranjivi potrošači ostvarivali korist od reguliranih cijena do određene razine potrošnje, kao i drugi programi kojima se postižu slični ciljevi, uzimajući u obzir nacionalne značajke. Usto bi se mogli razmotriti odgovarajući načini za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje. Osim privremenih energetskih mjera, javna i privatna ulaganja mogu pomoći u jačanju energetske neovisnosti i sigurnosti te zelene tranzicije. Od početka globalne financijske krize razina je privatnih i javnih ulaganja u europodručju niska.

Mjere politike poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uz izvanrednu potporu iz instrumenta NextGenerationEU, doprinijele su održavanju razine javnih ulaganja, što je pozitivno utjecalo na potencijalni rast, posebno u državama članicama s najvišim teretom javnog duga. Daljnja privatna i javna ulaganja, posebno u okviru provedbe planova za oporavak i otpornost, programâ kohezijske politike i nacionalnih energetskih i klimatskih planova koje države članice trebaju ažurirati do lipnja 2023., ključna su za održiv i kohezivan rast te za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije.

| (9) | Komisija je 9. studenoga 2022. objavila komunikaciju o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a radi poboljšanja učinkovitosti ekonomskog nadzora i koordinacije politika u Uniji. Cilj je te komunikacije utvrditi jednostavniju integriranu strukturu makrofiskalnog nadzora kako bi se osigurala održivost duga i promicao održiv i uključiv rast. Ključni elementi te komunikacije usmjereni su na pojednostavnjenje okvira, poboljšanje nacionalne odgovornosti i jačanje provedbe. U toj komunikaciji se predlaže da se fiskalne putanje utvrđuju u srednjoročnim fiskalno-strukturnim planovima koje predlažu države članice, unutar transparentnog zajedničkog okvira Unije. U tim planovima, koje bi donosilo Vijeće, objedinile bi se fiskalne, reformske i ulagačke obveze kojima se podupiru održivost duga i održivi rast te koje odražavaju prioritete Unije i nacionalne prioritete. Obvezama u pogledu reformi i ulaganja u nacionalnom srednjoročnom fiskalno-strukturnom planu omogućilo bi se dulje razdoblje fiskalne prilagodbe.
  Uz zadržavanje referentnih vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a za deficit i 60 % BDP-a za dug, okvir bi se zasnivao na nadzoru koji se u većoj mjeri temelji na riziku i koji je usmjeren na održivost duga. Kad je posrijedi postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, važno je nastaviti s koordiniranim i ujednačenim ispravljanjem makroekonomskih neravnoteža. U Komunikaciji se predlaže okvir usmjereniji na budućnost radi prepoznavanja novih rizika dok nastaju. Procjena neravnoteža i dalje bi se temeljila na trima kriterijima, a to su: ozbiljnost, razvoj i odgovor politika. Međutim, u procjeni bi se veća važnost pridodavala kriterijima razvoja i odgovora politika dotične države članice. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 9. studenoga 2022. objavila komunikaciju o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a radi poboljšanja učinkovitosti ekonomskog nadzora i koordinacije politika u Uniji. Cilj je te komunikacije utvrditi jednostavniju integriranu strukturu makrofiskalnog nadzora kako bi se osigurala održivost duga i promicao održiv i uključiv rast. Ključni elementi te komunikacije usmjereni su na pojednostavnjenje okvira, poboljšanje nacionalne odgovornosti i jačanje provedbe. U toj komunikaciji se predlaže da se fiskalne putanje utvrđuju u srednjoročnim fiskalno-strukturnim planovima koje predlažu države članice, unutar transparentnog zajedničkog okvira Unije. U tim planovima, koje bi donosilo Vijeće, objedinile bi se fiskalne, reformske i ulagačke obveze kojima se podupiru održivost duga i održivi rast te koje odražavaju prioritete Unije i nacionalne prioritete. Obvezama u pogledu reformi i ulaganja u nacionalnom srednjoročnom fiskalno-strukturnom planu omogućilo bi se dulje razdoblje fiskalne prilagodbe.

Uz zadržavanje referentnih vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a za deficit i 60 % BDP-a za dug, okvir bi se zasnivao na nadzoru koji se u većoj mjeri temelji na riziku i koji je usmjeren na održivost duga. Kad je posrijedi postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, važno je nastaviti s koordiniranim i ujednačenim ispravljanjem makroekonomskih neravnoteža. U Komunikaciji se predlaže okvir usmjereniji na budućnost radi prepoznavanja novih rizika dok nastaju. Procjena neravnoteža i dalje bi se temeljila na trima kriterijima, a to su: ozbiljnost, razvoj i odgovor politika. Međutim, u procjeni bi se veća važnost pridodavala kriterijima razvoja i odgovora politika dotične države članice.

| (10) | Tržište rada europodručja pokazalo je iznimnu otpornost zahvaljujući potpori politika tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. U prvom tromjesečju 2022. ukupni broj odrađenih sati premašio je razine prije pandemije, a zaposlenost je u prvoj polovini 2022. nastavila rasti do povijesno visoke razine u drugom tromjesečju 2022., zbog čega je stopa nezaposlenosti pala na 6,8 %, najnižu razinu od uvođenja eura. Ipak, i dalje ima prostora za poboljšanje u pogledu integracije žena, mladih i starijih osoba, osoba s invaliditetom i ranjivih skupina na tržište rada. U budućnosti bi očekivano usporavanje gospodarske aktivnosti trebalo umanjiti izglede za zapošljavanje, pri čemu bi se stopa nezaposlenosti 2023. trebala blago povećati. Nema dokaza da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do strukturnog pogoršanja povezanog s usklađivanjem ponude i potražnje radnih mjesta.
  Međutim, postoje znatne razlike na tržištima rada među državama članicama i sektorima. Od 2019. najviše se radnih mjesta otvorilo u području informacijskih tehnologija i profesionalnih usluga, dok je u sektoru prijevoza, smještaja i hrane došlo do zatvaranja radnih mjesta. Izgledno je da će i demografske promjene imati ulogu u rastu napetosti tržišta rada u europodručju. Primjereno i učinkovito ulaganje u kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje u svim dobnim skupinama bit će ključno za ublažavanje trenutačnog i budućeg nedostatka vještina i podupiranje zelene i digitalne tranzicije. Rast plaća bio je ponešto veći tijekom 2022., što je dovelo do ukupnog povećanja jedinične cijene rada. Međutim, općenito je ostao umjeren i predviđa se da će ostati znatno ispod stope inflacije. Predviđa se da će se realna naknada po zaposleniku smanjiti za 2,8 % u 2022. i za dodatnih 0,9 % u 2023. prije nego što se djelomično oporavi 2024. Fiksirana inflacijska očekivanja imaju ključnu ulogu u ublažavanju rizika koji zbog brzog rasta potraživanja na osnovi plaća dodatno povećavaju inflaciju. |
| --- | --- |

(10)

Tržište rada europodručja pokazalo je iznimnu otpornost zahvaljujući potpori politika tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. U prvom tromjesečju 2022. ukupni broj odrađenih sati premašio je razine prije pandemije, a zaposlenost je u prvoj polovini 2022. nastavila rasti do povijesno visoke razine u drugom tromjesečju 2022., zbog čega je stopa nezaposlenosti pala na 6,8 %, najnižu razinu od uvođenja eura. Ipak, i dalje ima prostora za poboljšanje u pogledu integracije žena, mladih i starijih osoba, osoba s invaliditetom i ranjivih skupina na tržište rada. U budućnosti bi očekivano usporavanje gospodarske aktivnosti trebalo umanjiti izglede za zapošljavanje, pri čemu bi se stopa nezaposlenosti 2023. trebala blago povećati. Nema dokaza da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do strukturnog pogoršanja povezanog s usklađivanjem ponude i potražnje radnih mjesta.

Međutim, postoje znatne razlike na tržištima rada među državama članicama i sektorima. Od 2019. najviše se radnih mjesta otvorilo u području informacijskih tehnologija i profesionalnih usluga, dok je u sektoru prijevoza, smještaja i hrane došlo do zatvaranja radnih mjesta. Izgledno je da će i demografske promjene imati ulogu u rastu napetosti tržišta rada u europodručju. Primjereno i učinkovito ulaganje u kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje u svim dobnim skupinama bit će ključno za ublažavanje trenutačnog i budućeg nedostatka vještina i podupiranje zelene i digitalne tranzicije. Rast plaća bio je ponešto veći tijekom 2022., što je dovelo do ukupnog povećanja jedinične cijene rada. Međutim, općenito je ostao umjeren i predviđa se da će ostati znatno ispod stope inflacije. Predviđa se da će se realna naknada po zaposleniku smanjiti za 2,8 % u 2022. i za dodatnih 0,9 % u 2023. prije nego što se djelomično oporavi 2024. Fiksirana inflacijska očekivanja imaju ključnu ulogu u ublažavanju rizika koji zbog brzog rasta potraživanja na osnovi plaća dodatno povećavaju inflaciju.

| (11) | Strukturne reforme, uključujući one koje se provode u okviru europskog zelenog plana ili zelene i digitalne reforme koje se podupiru Mehanizmom, posebice nakon izmjena uvedenih u Uredbu (EU) 2021/241 Uredbom (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) kako bi se proveo plan REPowerEU iz Komunikacije Komisije od 18. svibnja 2022., ključne su za jačanje jedinstvenog tržišta i otpornosti gospodarstava europodručja. U tom je pogledu također važno provesti reforme za pojedine zemlje koje je preporučilo Vijeće u kontekstu Europskog semestra 2022. Produktivnost i rast mogu se povećati daljnjim poboljšanjem poslovnog okružja, među ostalim smanjenjem prepreka ulaganjima i preraspodjelom kapitala, modernizacijom javnih uprava, ubrzavanjem izdavanja dozvola uz istodobnu zaštitu okoliša, i uklanjanjem restriktivnih regulatornih okvira. Reforme su, zajedno s ulaganjima, neophodne za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, posebno za poboljšanje energetske učinkovitosti, podupiranje tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, povećanje opskrbe i primjene energije iz obnovljivih izvora te podupiranje prekvalifikacije i usavršavanja. Brz i trajan rast cijena energije izvršio je pritisak na poslovne modele energetski intenzivnih industrija te mala i srednja poduzeća, što je utjecalo na radna mjesta i ljudski kapital. Učinkovitim sustavima za nesolventnost može se poduprijeti tranzicija i olakšati preraspodjela sredstava. Sustavi za nesolventnost u europodručju i dalje se znatno razlikuju, a povećanjem njihove učinkovitosti i sukladnosti podržalo bi se gospodarsku prilagodbu i jedinstveno tržište kapitala. |
| --- | --- |

(11)

Strukturne reforme, uključujući one koje se provode u okviru europskog zelenog plana ili zelene i digitalne reforme koje se podupiru Mehanizmom, posebice nakon izmjena uvedenih u Uredbu (EU) 2021/241 Uredbom (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) kako bi se proveo plan REPowerEU iz Komunikacije Komisije od 18. svibnja 2022., ključne su za jačanje jedinstvenog tržišta i otpornosti gospodarstava europodručja. U tom je pogledu također važno provesti reforme za pojedine zemlje koje je preporučilo Vijeće u kontekstu Europskog semestra 2022. Produktivnost i rast mogu se povećati daljnjim poboljšanjem poslovnog okružja, među ostalim smanjenjem prepreka ulaganjima i preraspodjelom kapitala, modernizacijom javnih uprava, ubrzavanjem izdavanja dozvola uz istodobnu zaštitu okoliša, i uklanjanjem restriktivnih regulatornih okvira. Reforme su, zajedno s ulaganjima, neophodne za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, posebno za poboljšanje energetske učinkovitosti, podupiranje tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, povećanje opskrbe i primjene energije iz obnovljivih izvora te podupiranje prekvalifikacije i usavršavanja. Brz i trajan rast cijena energije izvršio je pritisak na poslovne modele energetski intenzivnih industrija te mala i srednja poduzeća, što je utjecalo na radna mjesta i ljudski kapital. Učinkovitim sustavima za nesolventnost može se poduprijeti tranzicija i olakšati preraspodjela sredstava. Sustavi za nesolventnost u europodručju i dalje se znatno razlikuju, a povećanjem njihove učinkovitosti i sukladnosti podržalo bi se gospodarsku prilagodbu i jedinstveno tržište kapitala.

| (12) | Bankovni sektor pokazao se uglavnom otpornim u 2022. Iako je bankovni sektor europodručja u cjelini dobro kapitaliziran i od 2021. bilježi poboljšanje profitabilnosti, naglo pogoršanje makroekonomskih izgleda, u kombinaciji s višim kamatnim stopama koje uzrokuju veće troškove za zajmoprimce, može dovesti do slabije kvalitete imovine. U kontekstu otežanog pristupa kreditiranju, za održavanje sposobnosti banaka da financiraju gospodarstvo važni su pravodobno praćenje rizika, proaktivna suradnja s dužnicima i aktivno upravljanje neprihodonosnim kreditima. Otpornost kreditnih institucija mogu narušiti strukturni čimbenici, među ostalim višak kapaciteta i konkurencija u obliku novih pružatelja financijskih usluga. Na financijskim tržištima mogu se pojaviti i drugi rizici. Posebice, veće premije za rizik i stroži uvjeti likvidnosti mogu dovesti do pada cijena imovine. Zbog maržnih poziva to može uzrokovati dodatne pritiske osim likvidnosnog stresa s kojim se već suočavaju neka energetska poduzeća. Potrebno je pomno pratiti i kako tržišta stambenih i poslovnih nekretnina reagiraju na više kamatne stope s obzirom na to da niža potražnja i pogoršanje sposobnosti servisiranja duga mogu stvoriti pritisak na smanjenje cijena nekretnina i povećati cikličke rizike, osobito u državama članicama europodručja u kojima je dug kućanstva visok. Nadalje, potrebno je posvetiti više pozornosti povećanim kiberrizicima, a Uredbom (EU) 2022/2554 Europskog parlamenta i Vijeća (6) ojačat će se otpornost financijskih poduzeća na rizike povezane s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama. U rujnu 2022. Europski odbor za sistemske rizike izdao je Preporuku ESRB/2022/7 s upozorenjem u kojem je od institucija privatnog sektora, sudionika na tržištu i relevantnih tijela zatražio da se nastave pripremati za scenarije rizika od izvanrednih događaja. |
| --- | --- |

(12)

Bankovni sektor pokazao se uglavnom otpornim u 2022. Iako je bankovni sektor europodručja u cjelini dobro kapitaliziran i od 2021. bilježi poboljšanje profitabilnosti, naglo pogoršanje makroekonomskih izgleda, u kombinaciji s višim kamatnim stopama koje uzrokuju veće troškove za zajmoprimce, može dovesti do slabije kvalitete imovine. U kontekstu otežanog pristupa kreditiranju, za održavanje sposobnosti banaka da financiraju gospodarstvo važni su pravodobno praćenje rizika, proaktivna suradnja s dužnicima i aktivno upravljanje neprihodonosnim kreditima. Otpornost kreditnih institucija mogu narušiti strukturni čimbenici, među ostalim višak kapaciteta i konkurencija u obliku novih pružatelja financijskih usluga. Na financijskim tržištima mogu se pojaviti i drugi rizici. Posebice, veće premije za rizik i stroži uvjeti likvidnosti mogu dovesti do pada cijena imovine. Zbog maržnih poziva to može uzrokovati dodatne pritiske osim likvidnosnog stresa s kojim se već suočavaju neka energetska poduzeća. Potrebno je pomno pratiti i kako tržišta stambenih i poslovnih nekretnina reagiraju na više kamatne stope s obzirom na to da niža potražnja i pogoršanje sposobnosti servisiranja duga mogu stvoriti pritisak na smanjenje cijena nekretnina i povećati cikličke rizike, osobito u državama članicama europodručja u kojima je dug kućanstva visok. Nadalje, potrebno je posvetiti više pozornosti povećanim kiberrizicima, a Uredbom (EU) 2022/2554 Europskog parlamenta i Vijeća (6) ojačat će se otpornost financijskih poduzeća na rizike povezane s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama. U rujnu 2022. Europski odbor za sistemske rizike izdao je Preporuku ESRB/2022/7 s upozorenjem u kojem je od institucija privatnog sektora, sudionika na tržištu i relevantnih tijela zatražio da se nastave pripremati za scenarije rizika od izvanrednih događaja.

| (13) | Euroskupina se u lipnju 2022. složila da bi se rad na budućnosti bankovne unije smjesta trebao usredotočiti na jačanje zajedničkog okvira za upravljanje bankovnim krizama i nacionalnih sustava osiguranja depozita kako bi se izgradio okvir prilagođen svim vrstama banaka. Euroskupina se obvezala da će potom preispitati stanje bankovne unije i sporazumno utvrditi moguće daljnje mjere u vezi s drugim neriješenim elementima za jačanje i dovršetak bankovne unije. Komisija je najavila da u prvoj polovini 2023. namjerava izraditi zakonodavni prijedlog za okvir za upravljanje krizama i osiguranje depozita. Izmjenama okvira za upravljanje krizama i osiguranje depozita može se doprinijeti povećanju otpornosti bankovnog sektora europodručja. Komisija je najavila i da će u prvoj polovini 2023. podnijeti zakonodavni prijedlog kojim bi se uspostavio digitalni euro i regulirale njegove glavne značajke, podložno odluci suzakonodavaca. Moguću odluku o izdavanju digitalnog eura donijelo bi Upravno vijeće ESB-a po dovršetku potencijalne faze realizacije. Digitalni euro, koji bi bio dopuna gotovini, mogao bi donijeti nekoliko prednosti gospodarstvu europodručja. Njime bi se osobito poduprlo digitalizaciju gospodarstva i inovacije u plaćanjima te istodobno ojačalo međunarodnu ulogu eura. Razvojem digitalnog eura mogla bi se, uzimajući u obzir i trenutačnu geopolitičku situaciju, povećati gospodarska i financijska autonomija europodručja i Unije, |
| --- | --- |

(13)

Euroskupina se u lipnju 2022. složila da bi se rad na budućnosti bankovne unije smjesta trebao usredotočiti na jačanje zajedničkog okvira za upravljanje bankovnim krizama i nacionalnih sustava osiguranja depozita kako bi se izgradio okvir prilagođen svim vrstama banaka. Euroskupina se obvezala da će potom preispitati stanje bankovne unije i sporazumno utvrditi moguće daljnje mjere u vezi s drugim neriješenim elementima za jačanje i dovršetak bankovne unije. Komisija je najavila da u prvoj polovini 2023. namjerava izraditi zakonodavni prijedlog za okvir za upravljanje krizama i osiguranje depozita. Izmjenama okvira za upravljanje krizama i osiguranje depozita može se doprinijeti povećanju otpornosti bankovnog sektora europodručja. Komisija je najavila i da će u prvoj polovini 2023. podnijeti zakonodavni prijedlog kojim bi se uspostavio digitalni euro i regulirale njegove glavne značajke, podložno odluci suzakonodavaca. Moguću odluku o izdavanju digitalnog eura donijelo bi Upravno vijeće ESB-a po dovršetku potencijalne faze realizacije. Digitalni euro, koji bi bio dopuna gotovini, mogao bi donijeti nekoliko prednosti gospodarstvu europodručja. Njime bi se osobito poduprlo digitalizaciju gospodarstva i inovacije u plaćanjima te istodobno ojačalo međunarodnu ulogu eura. Razvojem digitalnog eura mogla bi se, uzimajući u obzir i trenutačnu geopolitičku situaciju, povećati gospodarska i financijska autonomija europodručja i Unije,

PREPORUČUJE da u razdoblju od 2023. do 2024. države članice europodručja pojedinačno, među ostalim provedbom svojih planova za oporavak i otpornost, i zajednički u okviru Euroskupine poduzmu sljedeće:

| 1. | suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023. te istodobno bolje usmjere fiskalne mjere prema ublažavanju učinaka visokih cijena energije na ranjiva kućanstva i poduzeća koja su sposobna opstati, te istodobno očuvaju agilnost za prilagodbu, prema potrebi, situaciji koja se brzo mijenja. Nastave s koordinacijom nacionalnih fiskalnih politika diljem država članica kako bi se očuvala održivost duga i na održiv način povećao potencijal za rast te na taj način olakšala i zadaća monetarne politike da se osigura pravodobni povratak inflacije na srednjoročni cilj ESB-a od 2 %. Usuglase se o zajedničkom pristupu te razmotre, osobito, zamjenjivanje opsežnih cjenovnih mjera dobro kalibriranim i troškovno učinkovitim dvorazinskim modelom određivanja cijena energije kojim se osiguravaju poticaji za uštedu energije ili drugim programima kojima se postižu slični ciljevi, uzimajući u obzir nacionalne značajke, kao i to da razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje. Utvrde prikladno diferencirane srednjoročne fiskalne strategije s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija s pomoću postupne i održive konsolidacije te ulaganja i reformi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja, potrebna za jačanje gospodarske i socijalne otpornosti te potporu zelene i digitalne tranzicije, među ostalim u cilju postizanja veće energetske učinkovitosti i prelaska na obnovljive izvore energije. Provedu programe kohezijske politike i planove za oporavak i otpornost, uz osiguravanje pravodobne provedbe reformi i ulaganja, i pobrinu se za to da ažuriranja planova budu ciljana, uzimajući u obzir razvoj gospodarske situacije, no bez smanjivanja ukupne ambicije. Poduzmu daljnje korake, među ostalim u okviru poglavljâ REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova, kako bi se ubrzala energetska tranzicija i povećala energetska neovisnost Unije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | u skladu s nacionalnim praksama i poštujući ulogu socijalnih partnera, podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći zaposlenih osoba, posebno onih s niskim primanjima, uzimajući pritom u obzir srednjoročna kretanja produktivnosti i ograničavajući sekundarne učinke na inflaciju. Razvijaju i prema potrebi prilagođavaju sustave socijalne potpore kako bi se ranjivim kućanstvima pomoglo u prevladavanju energetskog šoka te suočavanju s zelenom i digitalnom tranzicijom, te odgovaraju na povećan rizik od siromaštva. Dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzmu mjere za rješavanje problema nedostatka vještina i promicanje kvalitetnog zapošljavanja. Osiguraju učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera u oblikovanju politika i jačaju socijalni dijalog. |
| --- | --- |

3.

| 4. | osiguraju da potpora poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima koja su bila pod financijskim pritiskom zbog energetske krize, bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati. Pruženom potporom trebali bi se zadržati poticaji za energetsku učinkovitost i energiju iz obnovljivih izvora, uz očuvanje jednakih uvjeta i cjelovitosti jedinstvenog tržišta, među ostalim putem privremenog okvira za mjere državne potpore u kriznim situacijama. Unaprijede poslovno okružje, prije svega jačanjem konkurentnosti i poboljšanjem učinkovitosti okvirâ za nesolventnost kako bi se osiguralo učinkovito i pravodobno postupanje u slučaju stečaja i korporativnog restrukturiranja. Doprinose napretku prema uniji tržišta kapitala. |
| --- | --- |

4.

| 5. | čuvaju makrofinancijsku stabilnost, održavaju kanale kreditiranja gospodarstva i izbjegavaju rizik od financijske fragmentacije. Prate rizike koji su prije svega povezani s napetostima u energetskom sektoru, pooštravanjem financijskih uvjeta, neprihodonosnom imovinom, razinama privatne zaduženosti i kretanjima na tržištima nekretnina. Nastave s radom na dovršetku bankovne unije, pri čemu je idući korak reforma postojećeg okvira za krizno upravljanje i osiguranje depozita. Nastave s aktivnim sudjelovanjem u pripremnom radu na mogućem uvođenju digitalnog eura.
  U okviru daljnjeg postupanja u vezi s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije trebalo bi uzeti u obzir pouke stečene tijekom osmišljavanja i provedbe sveobuhvatnog odgovora gospodarskih politika Unije na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Brz napredak u preispitivanju gospodarskog upravljanja prioritet je za jačanje koordinacije gospodarskih politika. Napredak u produbljivanju ekonomske i monetarne unije trebao bi se nastaviti uz potpuno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način prema državama članicama izvan europodručja. |
| --- | --- |

5.

U okviru daljnjeg postupanja u vezi s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije trebalo bi uzeti u obzir pouke stečene tijekom osmišljavanja i provedbe sveobuhvatnog odgovora gospodarskih politika Unije na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Brz napredak u preispitivanju gospodarskog upravljanja prioritet je za jačanje koordinacije gospodarskih politika. Napredak u produbljivanju ekonomske i monetarne unije trebao bi se nastaviti uz potpuno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način prema državama članicama izvan europodručja.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. SVANTESSON

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Preporuke Vijeća od 12. srpnja 2022. o nacionalnim programima reformi i davanje mišljenja Vijeća o programima stabilnosti za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 1., 35., 44., 52., 60., 70., 96., 104., 112., 120., 128., 146., 154., 162., 181., 197., 205., 213., 221.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2022/2554 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor i izmjeni uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 909/2014 i (EU) 2016/1011 (SL L 333, 27.12.2022., str. 1.).

6

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/8

---

ODLUKA VIJEĆA

od 15. svibnja 2023.

o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za Njemačku i Irsku

(2023/C 180/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/128 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. siječnja 2019. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75 (1), a posebno njezin članak 4.,

uzimajući u obzir popis kandidata za imenovanje koji su Vijeću predale vlade država članica i organizacije zaposlenika i poslodavaca,

budući da:

| (1) | Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora Cedefopa za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora Cedefopa za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027.

| (2) | Vlade Njemačke i Irske i organizacija zaposlenika ETUC utvrdile su kandidate za nekoliko mjesta koja treba popuniti. |
| --- | --- |

(2)

Vlade Njemačke i Irske i organizacija zaposlenika ETUC utvrdile su kandidate za nekoliko mjesta koja treba popuniti.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se članovima i zamjenicima članova Upravnog odbora Cedefopa za razdoblje koje završava 31. ožujka 2027.:

| I. | PREDSTAVNICI VLADA







  Država članica | Članovi | Zamjenici članova |
| --- | --- | --- | --- |
| Njemačka | g. Peter THIELE | |
| Irska | g. Alan McGRATH | g. Justin SINNOTT |

I.

PREDSTAVNICI VLADA

Država članica

Članovi

Zamjenici članova

Njemačka

g. Peter THIELE

Irska

g. Alan McGRATH

g. Justin SINNOTT

| II. | PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA







  Država članica | Članovi | Zamjenici članova |
| --- | --- | --- | --- |
| Irska | g. Frank VAUGHAN | g. Eoin GRIFFIN |

II.

PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA

Država članica

Članovi

Zamjenici članova

Irska

g. Frank VAUGHAN

g. Eoin GRIFFIN

Članak 2.

Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće imenuje kasnije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. svibnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

J. FORSSMED

---

(1)  SL L 30, 31.1.2019., str. 90.

1

(2)  Odluka Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) (SL C 116, 31.3.2023., str. 15.).

2

---

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/10

---

ODLUKA VIJEĆA

od 15. svibnja 2023.

o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Francusku, Hrvatsku, Poljsku i Sloveniju

(2023/C 180/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/126 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. siječnja 2019. o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94 (1), a posebno njezin članak 4.,

uzimajući u obzir popise kandidata koje su Vijeću podnijele vlade država članica te organizacije zaposlenika i poslodavaca,

uzimajući u obzir popise članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu,

budući da:

| (1) | Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora agencije EU-OSHA za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora agencije EU-OSHA za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027.

| (2) | Organizacija zaposlenika ETUC i organizacija poslodavaca Business Europe podnijele su dodatne prijedloge za nekoliko mjesta koja treba popuniti za Francusku, Hrvatsku, Poljsku i Sloveniju, |
| --- | --- |

(2)

Organizacija zaposlenika ETUC i organizacija poslodavaca Business Europe podnijele su dodatne prijedloge za nekoliko mjesta koja treba popuniti za Francusku, Hrvatsku, Poljsku i Sloveniju,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se članovima i zamjenicima članova Upravnog odbora agencije EU-OSHA za razdoblje koje završava 31. ožujka 2027.:

| II. | PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA







  Država članica | Članovi | Zamjenici članova |
| --- | --- | --- | --- |
| Francuska | | gđa Edwina LAMOUREUX |
| Hrvatska | gđa Ivana ŠEPAK-ROBIĆ | gđa Katarina RUMORA |
| Slovenija | gđa Lučka BÖHM | gđa Martina VUK |

II.

PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA

Država članica

Članovi

Zamjenici članova

Francuska

gđa Edwina LAMOUREUX

Hrvatska

gđa Ivana ŠEPAK-ROBIĆ

gđa Katarina RUMORA

Slovenija

gđa Lučka BÖHM

gđa Martina VUK

| III. | PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA POSLODAVACA







  Država članica | Članovi | Zamjenici članova |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljska | g. Rafał HRYNYK | gđa Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO |

III.

PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA POSLODAVACA

Država članica

Članovi

Zamjenici članova

Poljska

g. Rafał HRYNYK

gđa Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO

Članak 2.

Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće imenuje kasnije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. svibnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

J. FORSSMED

---

(1)  SL L 30, 31.1.2019., str. 58.

1

(2)  Odluka Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) (SL C 116, 31.3.2023., str. 19.).

2

---

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/12

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

(2023/C 180/04)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na informacije navedene u nastavku.

Pravne osnove za taj postupak obrade čine Odluka Vijeća 2011/235/ZVSP (2), kako se provodi Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/987 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 359/2011 (4), kako se provodi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/986 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Vijeće Europske unije koje zastupa glavni direktor Glavne uprave za vanjske odnose (RELEX) Glavnog tajništva Vijeća, a služba zadužena za postupak obrade jest RELEX.1, s kojom se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom Vijeća za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-adrese:

| | Službenik za zaštitu podataka |
| --- | --- |

Službenik za zaštitu podataka

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade uspostava je i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom 2011/235/ZVSP, kako se provodi Provedbenom odlukom (ZVSP) 2023/987, i Uredbom (EU) br. 359/2011, kako se provodi Provedbenom uredbom (EU) 2023/986.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci 2011/235/ZVSP i Uredbi (EU) br. 359/2011.

Prikupljeni osobni podaci obuhvaćaju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i sve ostale podatke povezane s razlozima uvrštenja na popis.

Pravne osnove za obradu osobnih podataka čine odluke Vijeća donesene na temelju članka 29. UEU-a i uredbe Vijeća donesene na temelju članka 215. UFEU-a u kojima se određuju fizičke osobe (ispitanici) i nalažu zamrzavanje imovine i ograničenja putovanja.

Obrada je nužna za izvršavanje zadaće od javnog interesa u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (a) i za poštovanje pravnih obveza utvrđenih u prethodno navedenim pravnim aktima kojima voditelj obrade podliježe u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obrada je nužna zbog znatnog javnog interesa u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Vijeće može dobiti osobne podatke ispitanika od država članica i/ili Europske službe za vanjsko djelovanje. Primatelji su osobnih podataka države članice, Europska komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje.

Svi osobni podaci koje Vijeće obrađuje u kontekstu samostalnih mjera ograničavanja EU-a ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuje zamrzavanje imovine ili od trenutka isteka valjanosti mjere ili, ako je pokrenut sudski postupak pred Sudom, do donošenja konačne presude. Osobne podatke sadržane u dokumentima koje je registriralo Vijeće čuva Vijeće u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u smislu članka 4. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU) 2018/1725.

Vijeće će možda morati razmijeniti osobne podatke o ispitaniku s trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom u kontekstu prijenosa uvrštenja na popis UN-a od strane Vijeća ili u kontekstu međunarodne suradnje u vezi s politikom mjera ograničavanja EU-a.

Ako ne postoji odluka o primjerenosti ili odgovarajuće zaštitne mjere, prijenos osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji temelji se na sljedećem uvjetu ili više njih, u skladu s člankom 50. Uredbe (EU) 2018/1725: prijenos je nužan iz važnih razloga od javnog interesa; prijenos je nužan za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva.

U obradu osobnih podataka ispitanika nije uključeno automatizirano donošenje odluka.

Ispitanici imaju pravo na informacije i pravo pristupa svojim osobnim podacima. Također imaju pravo na ispravak i dopunu svojih podataka. U određenim okolnostima mogu imati pravo na brisanje svojih osobnih podataka ili pravo prigovora na obradu svojih osobnih podataka ili mogu zatražiti njezino ograničenje.

Ispitanici mogu ostvariti ta prava slanjem e-poruke voditelju obrade, uz kopiju službeniku za zaštitu podataka, kako je prethodno navedeno.

Uz svoj zahtjev ispitanici moraju dostaviti presliku identifikacijske isprave kako bi potvrdili svoj identitet (osobna iskaznica ili putovnica). Ta isprava treba sadržavati identifikacijski broj, državu izdavanja, razdoblje valjanosti, ime, adresu i datum rođenja. Svi drugi podaci koje sadržava preslika identifikacijske isprave, poput fotografije ili osobnih obilježja, mogu se zacrniti.

Ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Prije toga preporučuje se da ispitanici prvo pokušaju iskoristiti pravni lijek tako da se obrate voditelju obrade i/ili službeniku Vijeća za zaštitu podataka.

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 100, 14.4.2011., str. 51.

(3)  SL L 134 I, 22.5.2023., str. 6..

(4)  SL L 100, 14.4.2011., str. 1.

(5)  SL L 134 I, 22.5.2023., str. 1..

---

Europska komisija

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/14

---

Tečajna lista eura (1)

22. svibnja 2023.

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0822 |
| JPY | japanski jen | 149,64 |
| DKK | danska kruna | 7,4478 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86846 |
| SEK | švedska kruna | 11,3765 |
| CHF | švicarski franak | 0,9700 |
| ISK | islandska kruna | 151,30 |
| NOK | norveška kruna | 11,7765 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,676 |
| HUF | mađarska forinta | 374,73 |
| PLN | poljski zlot | 4,5133 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9737 |
| TRY | turska lira | 21,4629 |
| AUD | australski dolar | 1,6294 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4618 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4696 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7232 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4554 |
| KRW | južnokorejski von | 1 423,76 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,9137 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6067 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 100,33 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9218 |
| PHP | filipinski pezo | 60,353 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,282 |
| BRL | brazilski real | 5,4056 |
| MXN | meksički pezo | 19,3742 |
| INR | indijska rupija | 89,6710 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0822

JPY

japanski jen

149,64

DKK

danska kruna

7,4478

GBP

funta sterlinga

0,86846

SEK

švedska kruna

11,3765

CHF

švicarski franak

0,9700

ISK

islandska kruna

151,30

NOK

norveška kruna

11,7765

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,676

HUF

mađarska forinta

374,73

PLN

poljski zlot

4,5133

RON

rumunjski novi leu

4,9737

TRY

turska lira

21,4629

AUD

australski dolar

1,6294

CAD

kanadski dolar

1,4618

HKD

hongkonški dolar

8,4696

NZD

novozelandski dolar

1,7232

SGD

singapurski dolar

1,4554

KRW

južnokorejski von

1 423,76

ZAR

južnoafrički rand

20,9137

CNY

kineski renminbi-juan

7,6067

IDR

indonezijska rupija

16 100,33

MYR

malezijski ringit

4,9218

PHP

filipinski pezo

60,353

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,282

BRL

brazilski real

5,4056

MXN

meksički pezo

19,3742

INR

indijska rupija

89,6710

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Vijeće Europske unije

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/15

---

Obavijest osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP, kako se provodi Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/987, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011, kako se provodi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/986, o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

(2023/C 180/06)

Osobama i subjektima koji su navedeni u Prilogu Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP (1), kako se provodi Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/987 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 (3), kako se provodi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/986 (4) o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu skreće se pozornost na informacije navedene u nastavku.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi te osobe i subjekte trebalo uvrstiti na popis osoba i subjekata na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke 2011/235/ZVSP i Uredbe (EU) br. 359/2011.

Dotične osobe i subjekti obavješćuju se o mogućnosti podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima odgovarajuće države članice (ili više njih), koja su navedena na internetskim stranicama iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 359/2011, radi pribavljanja odobrenja za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 4. Uredbe).

Dotične osobe i subjekti mogu do 1. siječnja 2024. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis, na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Dotične osobe i subjekti također se obavješćuju o mogućnosti osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 100, 14.4.2011., str. 51.

(2)  SL L 134 I, 22.5.2023., str. 6..

(3)  SL L 100, 14.4.2011., str. 1.

(4)  SL L 134 I, 22.5.2023., str. 1..

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/17

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 180/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Electricité de France SA („EDF”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA („EDF”, Francuska),

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG”, Njemačka),

| — | Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras”, Katar), |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras”, Katar),

| — | QuWatt B.V („QuWatt”, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V („QuWatt”, Nizozemska),

| — | SCE-Quvvat LLC („SCE-Quvvat”, Uzbekistan). |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC („SCE-Quvvat”, Uzbekistan).

Poduzetnici EDF, SEKG, Nebras i QuWatt steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom SCE-Quvvat.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | grupa EDF Group uglavnom djeluje na tržištu električne energije, uključujući proizvodnju i distribuciju električne energije na veliko, trgovinu, prijenos, distribuciju i maloprodajnu opskrbu; |
| --- | --- |

—

grupa EDF Group uglavnom djeluje na tržištu električne energije, uključujući proizvodnju i distribuciju električne energije na veliko, trgovinu, prijenos, distribuciju i maloprodajnu opskrbu;

| — | SEKG, društvo pod kontrolom grupe Siemens Energy, bavi se pružanjem rješenja i usluga za prijenos električne energije, konvencionalnu središnju i distribuiranu proizvodnju energije, industrijske primjene u naftnoj i plinskoj industriji i primjene u industrijskim procesima te posluje u sektoru obnovljive energije; |
| --- | --- |

—

SEKG, društvo pod kontrolom grupe Siemens Energy, bavi se pružanjem rješenja i usluga za prijenos električne energije, konvencionalnu središnju i distribuiranu proizvodnju energije, industrijske primjene u naftnoj i plinskoj industriji i primjene u industrijskim procesima te posluje u sektoru obnovljive energije;

| — | Nebras sudjeluje u projektima u energetskom i vodnom sektoru; |
| --- | --- |

—

Nebras sudjeluje u projektima u energetskom i vodnom sektoru;

| — | QuWatt je holding društvo koje razvija projekte u području energetike Uzbekistanu. |
| --- | --- |

—

QuWatt je holding društvo koje razvija projekte u području energetike Uzbekistanu.

3.

Poslovne su djelatnosti poduzetnika SCE-Quvvat razvoj elektrane s plinskom turbinom kombiniranog ciklusa („CCGT”) u regiji Surkhandarya u Uzbekistanu i upravljanje njome.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/19

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 180/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank”, Njemačka),

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited („SC”, Ujedinjena Kraljevina), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Standard Chartered PLC (Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited („SC”, Ujedinjena Kraljevina), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Standard Chartered PLC (Ujedinjena Kraljevina).

| — | Landesbank Baden-Württenberg („LBBW”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württenberg („LBBW”, Njemačka),

| — | SWIAT GmbH („SWIAT”, Njemačka), trenutačno pod kontrolom poduzetnika DekaBank, |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH („SWIAT”, Njemačka), trenutačno pod kontrolom poduzetnika DekaBank,

Poduzetnici DekaBank, SC i LBBW steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom SWIAT. Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | DEKABANK je središnji pružatelj rješenja za upravljanje imovinom i tržišta kapitala grupi Sparkassen-Finanzgruppe (mreža javnih banaka u Njemačkoj). |
| --- | --- |

—

DEKABANK je središnji pružatelj rješenja za upravljanje imovinom i tržišta kapitala grupi Sparkassen-Finanzgruppe (mreža javnih banaka u Njemačkoj).

| — | SC je član grupe Standard Chartered, multinacionalne bankarske grupe koja posluje u području bakarskog poslovanja s potrošačima, poduzećima i institucijama te nudi usluge riznice. |
| --- | --- |

—

SC je član grupe Standard Chartered, multinacionalne bankarske grupe koja posluje u području bakarskog poslovanja s potrošačima, poduzećima i institucijama te nudi usluge riznice.

| — | LBBW je univerzalna i međunarodna komercijalna banka, središnja banka za štedionice u saveznim zemljama Baden-Württembergu, Saskoj i Rheinland-Pfalzu te štedionica u Stuttgartu. |
| --- | --- |

—

LBBW je univerzalna i međunarodna komercijalna banka, središnja banka za štedionice u saveznim zemljama Baden-Württembergu, Saskoj i Rheinland-Pfalzu te štedionica u Stuttgartu.

3.

Poslovne djelatnosti poduzetnika SWIAT bit će sljedeće: SWIAT će se baviti razvojem, distribucijom i održavanjem softverskih sustava, pružanjem savjetodavnih usluga i uvođenjem softverskih sustava na temelju lanca blokova za banke, upravitelje imovinom i pružatelje usluga u području infrastrukture.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/21

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 180/09)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Cité de Carcassonne”

PGI-FR-A1203-AM01

Datum obavijesti: 24.2.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” mijenja se točka 4.2. „Područje u neposrednoj blizini” radi dodavanja upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz siječnja 2022. i prenošenja, bez promjena, popisa kantona u popis općina koje čine područje u neposrednoj blizini.

Tom se izmjenom omogućuje upućivanje na zemljopisno područje iz važeće verzije službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2022. koji objavljuje INSEE te se jamči pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

To je ažuriranje preneseno u točku „Dodatni uvjeti – Područje u neposrednoj blizini” jedinstvenog dokumenta.

2.   Sorte vinove loze

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” mijenja se točka 5. „Sorte vinove loze”.

Popis sorti za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” nadopunjen je sljedećim sortama:

| 1. | za crna vina: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N. |
| --- | --- |

1.

za crna vina: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N.

| 2. | za ružičasta vina: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N. |
| --- | --- |

2.

za ružičasta vina: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N.

| 3. | za bijela vina: Alvarinho B, Assyrtiko B, Cabernet blanc B, Carricante B, Fiano B, Floréal B, Moschofilero Rs, Muscaris B, Parellada B, Roditis Rs, Sauvignac B, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Verdejo B, Voltis B. |
| --- | --- |

3.

za bijela vina: Alvarinho B, Assyrtiko B, Cabernet blanc B, Carricante B, Fiano B, Floréal B, Moschofilero Rs, Muscaris B, Parellada B, Roditis Rs, Sauvignac B, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Verdejo B, Voltis B.

Te su sorte otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Njima je potrebna manja količina sredstava za zaštitu bilja, a njihove fiziološke i enološke sposobnosti odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla. Te sorte ne mijenjaju svojstva vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

Te izmjene prenesene su u točku „Sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta.

3.   Tijelo nadležno za kontrolu

Poglavlje III. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” izmijenjeno je radi pojednostavnjenja točke „Tijelo nadležno za kontrolu” i pojašnjeno je da se kontrola usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi na temelju kontrolnog plana koji odobrava treće tijelo koje je ovlastio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu (INAO), čime se jamči njezina mjerodavnost, nepristranost i neovisnost.

To pojednostavnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Cité de Carcassonne

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” smije se upotrebljavati za mirna crna, ružičasta i bijela vina.

Kod crnih vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” u fazi puštanja na tržište dovršena je malolaktična fermentacija. Ta se odredba ne odnosi na vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” dopunjenom izrazom „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo).

Ukupna volumna alkoholna jakost (najmanja i najveća), ukupna kiselost, ukupni sadržaj hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su u propisima EU-a.

Proizvedena vina prije svega se odlikuju svojom elegancijom i svježinom. Crna vina su živih boja i, ovisno o tehnici proizvodnje vina, intenzivnih voćnih nota kad je riječ o kratkom vrenju u bačvi te začinskih nota i blage strukture kad je riječ o dužem vrenju. Ružičasta i bijela vina su uravnotežena, sa svježinom koja ističe njihov voćni ili cvjetni karakter i daje im vrlo dugotrajan okus.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

11

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   
  Najveći prinosi

90 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” odvijaju se u sljedećim općinama departmana Aude: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens, Villeséquelande.

7.   Sorte vinove loze

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho – Albariño

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – Malbec

Egiodola N

Fiano

Floreal B

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Moschofilero Rs

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Parrellada B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N – Zinfandel

Prior N

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – Shiraz

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Opis povezanosti

8.1.   Posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Područje na kojem se proizvodi vino „Cité de Carcassonne” okružuje gradić Carcassonne na jugozapadu Francuske, u središtu departmana Aude. Ima privilegiran zemljopisni smještaj i značajnu raznolikost krajolika.

To je zemljopisno područje na zapadu omeđeno brežuljcima masiva Malepère, na jugu prvim obroncima Pireneja, na istoku regijama Minervois i Corbières, a na sjeveru s regijom Cabardès. Na njemu se izmjenjuju ravnice i blagi brežuljci i polukružno se otvara oko veličanstvene utvrde Carcassonne. Tlo je sačinjeno od molase i kao takvo je pogodno za optimalnu sadnju vinove loze.

Kod Carcassonnea se spajaju dvije klime: mediteranska klima koju obilježava topao i vlažan vjetar s mora i oceanska klima s utjecajima Atlantika koje donosi svjež sjeveroistočni vjetar koji često donosi padaline. Ta se dva vjetra izmjenjuju više od 300 dana godišnje, a njihov zajednički utjecaj povoljno djeluje na razvoj vinove loze i jedna je od posebnosti tog sektora.

Tu posebnu, ublaženu mediteransku klimu karakterizira godišnja količina padalina od 700 mm, ravnomjerno raspodijeljenih na gotovo150 dana, što znači da nema ljetnih suša koje su inače tipične za klimu na jugu Francuske u užem smislu.

Utvrda Carcassonne uvrštena je na UNESCO-ov popis svjetske kulturne baštine s poviješću dugom 2 000 godina. Bila je galoromanska pa vizigotska utvrda, zatim je postala grofovija pa vikontija, a potom i senešalstvo, i uvijek je bila povezana s kulturom uzgoja vinove loze i proizvodnje vina. Nalazi koji ukazuju na uspješno trgovanje vinom datiraju čak iz 300. g. pr. Kr. i ta se djelatnost nastavila tijekom stoljeća, preživjela sve krize i napredovala u 17. stoljeću, prvenstveno zahvaljujući kanalu Canal du Midi. Vinogradarstvo je sa svojom gotovo ekskluzivnom proizvodnjom vina bilo temelj gospodarstva u regiji do sredine 20. stoljeća. Uzgoj vinove loze se 70-ih godina 20. stoljeća restrukturirao zahvaljujući trudu koji su dinamični vinogradari uložili u izbor sorti vinove loze, zbog čega su se pojavila vina visoke kvalitete. Sindikat za zaštitu osnovan je 1980. u cilju kvalitetne promocije predmetnog vinogradarskog područja. Regionalno vino („vin de pays”) Cité de Carcassonne priznato je odlukom od 25. siječnja 1982.

Danas se vino sa ZOZP-om Cité de Carcassonne proizvodi u tri boje u ukupnoj količini od 55 000 hl, od čega 50 % čine crna vina, a 40 % ružičasta vina. Proizvodnja bijelih vina sve je intenzivnija. Vrste vinove loze vrlo su raznolike zahvaljujući podneblju koje je posebno pogodno za uzgoj vinove loze. Sorte atlantskog podrijetla (merlot, sorte cabernet, cot) uzgajaju se zajedno s tradicionalnim mediteranskim sortama (carignan, cinsault, grenache, syrah). Valja istaknuti i prisutnost križanaca (caladoc, chenanson, marselan, chasan) za koje je to područje pogodno. Crna i ružičasta vina su većinom miješana od nekoliko sorti, dok se bijela vina u pravilu dobivaju od jedne sorte. Iako u potpunosti pripadaju obitelji mediteranskih vina, koja su poznata po svojoj strukturi i tijelu, sva ta vina imaju svježinu i eleganciju koja je karakteristična za vina proizvedena na tom području.

8.2.   Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Područje ZOZP-a Cité de Carcassonne ima klimu u kojoj se izmjenjuju padaline i sunčana razdoblja i sastaju mediteranske i atlantske struje pri čemu se miješaju vjetrovi, posebno na razini tog područja. S jedne strane ograničeno je masivom Montagne Noire, a s druge prvim uzvisinama Pireneja, pa su na tom području noći većinom svježe, što pogoduje ravnomjernom dozrijevanju i optimalnoj ravnoteži grožđa.

Iako je područje najpogodnije za rast mediteranskih sorti, sorte atlantskog podrijetla savršeno se prilagođavaju uvjetima. Uspješna sadnja križanaca mediteranskih i atlantskih sorti isto je karakteristična za to područje.

Prilagodba sorti različitim uvjetima tla i klime omogućuje bogat i složen okus vina, voćan, profinjen i izuzetno svjež.

Utvrda Carcassonne, koju svake godine posjeti više od milijun posjetitelja, i istoimeni ZOZP razvijaju se u potpunom skladu. Proizvodnja ZOZP-a u posljednjih se desetak godina snažno razvila, među ostalim zahvaljujući procvatu turizma s velikim događanjima koja se odvijaju tijekom cijelog ljeta, npr. festival Carcassonne s više od 120 zabavnih točaka, osvjetljivanje utvrde bengalskom vatrom i festival „Féria du Sud”, koji su ujedno i prilika za otkrivanje vina utvrde Carcassonne, vina punog karaktera koja su se razvijala usporedno s poviješću tog lokaliteta.

Danas prepoznata vina sa ZOZP-om Cité de Carcassonne, proizvod glavne poljoprivredne djelatnosti s 3 000 ha vinograda, tako su postala ambasadori grada i aktivno pridonose regionalnom gospodarskom razvoju.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” može se dopuniti sljedećim izrazima:

| — | nazivom jedne ili više sorti vinove loze |
| --- | --- |

—

nazivom jedne ili više sorti vinove loze

| — | izrazima „primeur” ili „nouveau”. |
| --- | --- |

—

izrazima „primeur” ili „nouveau”.

Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kad se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”).

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini definirano odstupanjem za proizvodnju i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cité de Carcassonne” čine, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2022., susjedne općine zemljopisnog područja.

Departman Aude:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

nastavak [...] područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

nastavak [...] područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Departman Hérault:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers, Villespassans.

nastavak [...] područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Departman Ariège:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira, Viviès.

nastavak [...] područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Departman Haute Garonne:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane, Villenouvelle.

nastavak [...] područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Departman Tarn:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L'Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur, Viviers-lès-Montagnes.

nastavak [...] područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Departman Pyrénées Orientales:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira, Le Vivier.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 23.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 180/31

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 180/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Vallée du Paradis”

PGI-FR-A1141-AM01

Datum obavijesti: 24.2.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” mijenja se točka 4.2. „Područje u neposrednoj blizini”. Popis općina od kojih se sastoji područje u neposrednoj blizini ažuriran je u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom iz 2022. i nije došlo do promjena.

Tom se izmjenom omogućuje upućivanje na zemljopisno područje iz važeće verzije službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2022. koji objavljuje INSEE te se jamči pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

Ažurira se točka „Dodatni uvjeti – Područje u neposrednoj blizini” jedinstvenog dokumenta.

2.   Sorte vinove loze

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” mijenja se točka 5. „Sorte vinove loze”. Popis sorti za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” izmijenjen je kako slijedi:

| — | uvodi se 13 sorti koje se smatraju otpornima na bolesti vinove loze:
  artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B monarch N, muscaris B, Prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N, voltis B. |
| --- | --- |

—

uvodi se 13 sorti koje se smatraju otpornima na bolesti vinove loze:

artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B monarch N, muscaris B, Prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N, voltis B.

| — | uvodi se 12 sorti s mogućnošću prilagodbe klimatskim promjenama:
  agiorgitiko N, assyrtyko B, calabrese N carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.
  Te su sorte otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Njima je potrebna manja količina sredstava za zaštitu bilja, a njihove fiziološke i enološke sposobnosti odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a. Te sorte ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om. |
| --- | --- |

—

uvodi se 12 sorti s mogućnošću prilagodbe klimatskim promjenama:

agiorgitiko N, assyrtyko B, calabrese N carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.

Te su sorte otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Njima je potrebna manja količina sredstava za zaštitu bilja, a njihove fiziološke i enološke sposobnosti odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a. Te sorte ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om.

| — | briše se sljedećih osam sorti: te sorte nisu zabilježene u mješavinama sorti vinove loze ni u proizvodnji vina sa ZOZP-om.
  Altesse B, Chasselas B, Chasselas Rs, Danlas B, Gamay de Chaudenay N, Ganson N, Mondeuse N, Ribol N.
  Te izmjene prenesene su u točku „Sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

briše se sljedećih osam sorti: te sorte nisu zabilježene u mješavinama sorti vinove loze ni u proizvodnji vina sa ZOZP-om.

Altesse B, Chasselas B, Chasselas Rs, Danlas B, Gamay de Chaudenay N, Ganson N, Mondeuse N, Ribol N.

Te izmjene prenesene su u točku „Sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta.

3.   Tijelo nadležno za kontrolu

Poglavlje III. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Variétés à raisins de cuves” mijenja se radi pojednostavnjenja točke „Tijelo nadležno za kontrolu” te se pojašnjava da se kontrola usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi na temelju kontrolnog plana koji odobrava treće tijelo koje je ovlastio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu (INAO), čime se jamči njezina mjerodavnost, nepristranost i neovisnost.

To pojednostavnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Vallée du Paradis

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina kratak opis

KRATAK OPIS

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” upotrebljava se za mirna crna, ružičasta, „gris”, „gris de gris” i bijela vina.

Ukupna volumna alkoholna jakost (najmanja i najveća), ukupna kiselost, ukupni sadržaj hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su u propisima EU-a.

Zbog strogih uvjeta proizvodnje i vrlo dobre zrelosti grožđa crna su vina uravnotežena i, ovisno o tehnikama proizvodnje, ističu se jačinom (dugo vrenje) ili voćnosti (kratko vrenje). Boja ružičastih vina u rasponu je od najsvjetlije sive u slučaju vina „gris de gris” do izraženije ružičaste, ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa. Ta su vina često vrlo svježa, s voćnim ili cvjetnim notama. Boja bijelih vina u rasponu je od najsvjetlije zelenožute do zlatnožute. Ta se vina često odlikuju iznimnom svježinom, ponekad s notama egzotičnog voća, cvijeća ili, u nekim slučajevima, mineralnosti.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

11

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   Posebni enološki postupci

| 1. | Poseban enološki postupak
  U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini EU-a te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

1.

Poseban enološki postupak

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini EU-a te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | 80 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

80 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” odvijaju se u sljedećim općinama departmana Aude:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières.

7.   Sorte vinove loze

| | Agiorgitiko N |
| --- | --- |

Agiorgitiko N

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Alvarinho – Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho – Albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Assyrtiko B |
| --- | --- |

Assyrtiko B

| | Aubun N – Murescola |
| --- | --- |

Aubun N – Murescola

| | Bourboulenc B – Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – Doucillon blanc

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Calabrese N |
| --- | --- |

Calabrese N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Carricante |
| --- | --- |

Carricante

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Fiano |
| --- | --- |

Fiano

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Jurançon noir N – Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N – Dame noire

| | Listan B – Palomino |
| --- | --- |

Listan B – Palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B – Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B – Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montepulciano |
| --- | --- |

Montepulciano

| | Morrastel N – Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N – Minustellu, Graciano

| | Moschofilero Rs |
| --- | --- |

Moschofilero Rs

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

| | Nielluccio N – Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N – Nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Parrellada B |
| --- | --- |

Parrellada B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Primitivo N – Zinfandel |
| --- | --- |

Primitivo N – Zinfandel

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Roditis Rs |
| --- | --- |

Roditis Rs

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B – Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – Fié gris

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdejo B |
| --- | --- |

Verdejo B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B – Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B – Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Xinomavro N |
| --- | --- |

Xinomavro N

8.   Opis povezanosti

| 8.1. | Oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” obuhvaćeno je 12 općina departmana Aude, smještenog na jugu Francuske u regiji Languedoc-Roussillon. Područje oznake „Vallée du Paradis” nalazi se u središtu vinogradarskog područja masiva Corbières, a od Sredozemnog mora razdvaja ga lanac vapnenačkih planina.
  Geološka povijest tog predjela oblikovala je krajolik iznimne mineralne ljepote.
  Berre, glavna rijeka koja prolazi kroz to vinogradarsko područje, presijeca niz visoravni koje sadržavaju vapnenac i škriljevac.
  Vinogradi se nalaze na nadmorskoj visini od 150 do 300 m i uglavnom se sastoje od malih čestica koje su gotovo uvijek smještene na padinama, u okolišu gariga.
  Klima je sredozemna, topla i suha, s često obilnim oborinama u obliku oluja koje uglavnom padaju u jesen i proljeće. Prosječna količina oborina iznosi oko 600 mm. Sjeverozapadni vjetar poznat kao cers puše gotovo 200 dana godišnje i doprinosi vrlo dobrom zdravlju grožđa te omogućuje duga razdoblja dozrijevanja, što pogoduje proizvodnji kvalitetnih vina.
  Stanovništvo te regije koja je naseljena još od najranijih vremena bavilo se uglavnom poljoprivredom i rudarstvom. Zbog svojeg izoliranog položaja u središtu masiva Corbières područje nije imalo pravu cestovnu mrežu pa su se njegovi stanovnici usmjerili na proizvodnju s vrlo visokom dodanom vrijednošću. Osim rudarskih proizvoda, proizvodili su i jaka alkoholna pića, likerska vina, maslinovo ulje i sve proizvode povezane s ovčarstvom.
  Krajem 19. stoljeća izgradnjom prave cestovne mreže dolina postaje pristupačnija i poljoprivreda se znatno razvija, a najvažnija kultura postaje vinova loza. Vino se moglo lako prevoziti zahvaljujući novim načinima prijevoza, prvenstveno željeznici. Tako su se u skladu s potražnjom potrošača počela proizvoditi laganija i voćna vina.
  Vinima je 16. ožujka 1981. priznata oznaka „vin de pays de la vallée du Paradis”, s jasno utvrđenim uvjetima proizvodnje.
  Sorte vinove loze za proizvodnju vina sa ZOZP-om prilagođene su uvjetima proizvodnje na tom području, a obuhvaćaju tradicionalne sredozemne sorte kao što su carignan noir, sorte grenache noir, gris i blanc, cinsaut, maccabeu i sorte muscat.
  U posljednjih dvadesetak godina diversifikacijom sorti vinove loze uglavnom na česticama s najdubljim tlima omogućena je sadnja sorti iz drugih vinogradarskih područja, primjerice merlot i cot, ali i hibridnih sorti chenanson i caladoc koje izvrsno uspijevaju na tom području.
  Od 10 000 hektolitara proizvedenog vina sa ZOZP-om „Vallée du Paradis” crnih je vina 60 %, ružičastih 30 %, a bijelih 10 %. U porastu je proizvodnja ružičastih vina, posebno vina „gris de gris” koja se uglavnom proizvode od sorte grenache gris. |
| --- | --- |

8.1.

Geološka povijest tog predjela oblikovala je krajolik iznimne mineralne ljepote.

Berre, glavna rijeka koja prolazi kroz to vinogradarsko područje, presijeca niz visoravni koje sadržavaju vapnenac i škriljevac.

Vinogradi se nalaze na nadmorskoj visini od 150 do 300 m i uglavnom se sastoje od malih čestica koje su gotovo uvijek smještene na padinama, u okolišu gariga.

Klima je sredozemna, topla i suha, s često obilnim oborinama u obliku oluja koje uglavnom padaju u jesen i proljeće. Prosječna količina oborina iznosi oko 600 mm. Sjeverozapadni vjetar poznat kao cers puše gotovo 200 dana godišnje i doprinosi vrlo dobrom zdravlju grožđa te omogućuje duga razdoblja dozrijevanja, što pogoduje proizvodnji kvalitetnih vina.

Stanovništvo te regije koja je naseljena još od najranijih vremena bavilo se uglavnom poljoprivredom i rudarstvom. Zbog svojeg izoliranog položaja u središtu masiva Corbières područje nije imalo pravu cestovnu mrežu pa su se njegovi stanovnici usmjerili na proizvodnju s vrlo visokom dodanom vrijednošću. Osim rudarskih proizvoda, proizvodili su i jaka alkoholna pića, likerska vina, maslinovo ulje i sve proizvode povezane s ovčarstvom.

Krajem 19. stoljeća izgradnjom prave cestovne mreže dolina postaje pristupačnija i poljoprivreda se znatno razvija, a najvažnija kultura postaje vinova loza. Vino se moglo lako prevoziti zahvaljujući novim načinima prijevoza, prvenstveno željeznici. Tako su se u skladu s potražnjom potrošača počela proizvoditi laganija i voćna vina.

Vinima je 16. ožujka 1981. priznata oznaka „vin de pays de la vallée du Paradis”, s jasno utvrđenim uvjetima proizvodnje.

Sorte vinove loze za proizvodnju vina sa ZOZP-om prilagođene su uvjetima proizvodnje na tom području, a obuhvaćaju tradicionalne sredozemne sorte kao što su carignan noir, sorte grenache noir, gris i blanc, cinsaut, maccabeu i sorte muscat.

U posljednjih dvadesetak godina diversifikacijom sorti vinove loze uglavnom na česticama s najdubljim tlima omogućena je sadnja sorti iz drugih vinogradarskih područja, primjerice merlot i cot, ali i hibridnih sorti chenanson i caladoc koje izvrsno uspijevaju na tom području.

Od 10 000 hektolitara proizvedenog vina sa ZOZP-om „Vallée du Paradis” crnih je vina 60 %, ružičastih 30 %, a bijelih 10 %. U porastu je proizvodnja ružičastih vina, posebno vina „gris de gris” koja se uglavnom proizvode od sorte grenache gris.

| 8.2. | To područje kroz koje teče gornji tok rijeke Berre nazvano je „vallée du paradis” (rajska dolina) zahvaljujući iznimnoj ljepoti njegova krajolika. Područje proizvodnje obuhvaća vinograde zasađene na strmim i plitkim do srednje dubokim tlima, što vinima daje njihovu jedinstvenost.
  U tim pedološkim i klimatskim uvjetima sve sorte svake godine dosegnu punu zrelost, što omogućuje proizvodnju vrlo elegantnih vina. Primjenjuju se moderne enološke tehnike kako bi se potaknula blaga ekstrakcija tanina u crnim vinima i kontrolirale optimalne temperature ružičastih i bijelih vina.
  Vinogradari područja Vallée du Paradis očuvali su vinogradarsku tradiciju i karakter te male regije.
  Dugogodišnji ugled vina „Vallée du Paradis” temelji se na posebnostima tih vinograda na obroncima masiva Corbières.
  Nekad raznovrsna poljoprivreda sad je gotovo isključivo usmjerena na vinogradarstvo. Mozaik vinograda oblikuje krajolik i njegova je glavna odrednica. Vinogradari imaju ključnu ulogu u gospodarenju tim osjetljivim područjem jer su vinova loza i pristupni putovi najbolja zaštita od požara koji ga svake godine ugrožavaju.
  Ta sinergija čovjeka i prirode nedvojbeno privlači sve više turista koji su u potrazi za lijepom i očuvanom prirodom. Vinski turizam stoga omogućuje posjetiteljima da otkriju vina s područja Vallée du Paradis, čime se povećava njihov ugled i vrijednost te ujedno potiču ulaganja potrebna za održavanje te jedinstvene vinogradarske tradicije. |
| --- | --- |

8.2.

U tim pedološkim i klimatskim uvjetima sve sorte svake godine dosegnu punu zrelost, što omogućuje proizvodnju vrlo elegantnih vina. Primjenjuju se moderne enološke tehnike kako bi se potaknula blaga ekstrakcija tanina u crnim vinima i kontrolirale optimalne temperature ružičastih i bijelih vina.

Vinogradari područja Vallée du Paradis očuvali su vinogradarsku tradiciju i karakter te male regije.

Dugogodišnji ugled vina „Vallée du Paradis” temelji se na posebnostima tih vinograda na obroncima masiva Corbières.

Nekad raznovrsna poljoprivreda sad je gotovo isključivo usmjerena na vinogradarstvo. Mozaik vinograda oblikuje krajolik i njegova je glavna odrednica. Vinogradari imaju ključnu ulogu u gospodarenju tim osjetljivim područjem jer su vinova loza i pristupni putovi najbolja zaštita od požara koji ga svake godine ugrožavaju.

Ta sinergija čovjeka i prirode nedvojbeno privlači sve više turista koji su u potrazi za lijepom i očuvanom prirodom. Vinski turizam stoga omogućuje posjetiteljima da otkriju vina s područja Vallée du Paradis, čime se povećava njihov ugled i vrijednost te ujedno potiču ulaganja potrebna za održavanje te jedinstvene vinogradarske tradicije.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” može se dopuniti nazivom jedne ili više sorti grožđa.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” može se dopuniti izrazom „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo).

Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kada se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”).

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini definirano odstupanjem za proizvodnju i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Paradis” čine, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2022., susjedne općine zemljopisnog područja.

Departman Aude:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès, Villetritouls.

Departman Pyrénées-Orientales:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---