# Jurnalul Oficial C 185/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 185 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6626 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 185

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6626 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 185/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 185/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 185/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  ) | 3 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 185/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  )

1

1

2023/C 185/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  )

1

2

2023/C 185/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2023/C 185/04 | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii | 4 |
| 2023/C 185/05 | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind revizuirea Planului de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2022-2024 | 14 |
| 2023/C 185/06 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea socială a unei Europe durabile pentru tineret | 21 |
| 2023/C 185/07 | Rezoluția reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, de revizuire a reprezentării statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și a coordonării pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA | 29 |
| 2023/C 185/08 | Rezoluția Consiliului privind spațiul european al educației în perspectiva anului 2025 și mai departe | 35 |
| 2023/C 185/09 | Concluziile Consiliului privind artiștii aflați în situații de risc și artiștii strămutați | 39 |
| 2023/C 185/10 | Concluziile Consiliului privind măsurile suplimentare necesare pentru ca recunoașterea reciprocă automată în domeniul educației și al formării să devină o realitate | 44 |
| 2023/C 185/11 | Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria | 51 |
| 2023/C 185/12 | Aviz în atenția persoanelor vizate care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC a Consiliului, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1035 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1027 al Consiliului, privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria | 52 |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 185/13 | Rata de schimb a monedei euro – 25 mai 2023 | 54 |
| 2023/C 185/14 | Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont aplicabile de la 1 iunie 2023
  [Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004] | 55 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2023/C 185/04

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii

4

2023/C 185/05

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind revizuirea Planului de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2022-2024

14

2023/C 185/06

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea socială a unei Europe durabile pentru tineret

21

2023/C 185/07

Rezoluția reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, de revizuire a reprezentării statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și a coordonării pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA

29

2023/C 185/08

Rezoluția Consiliului privind spațiul european al educației în perspectiva anului 2025 și mai departe

35

2023/C 185/09

Concluziile Consiliului privind artiștii aflați în situații de risc și artiștii strămutați

39

2023/C 185/10

Concluziile Consiliului privind măsurile suplimentare necesare pentru ca recunoașterea reciprocă automată în domeniul educației și al formării să devină o realitate

44

2023/C 185/11

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

51

2023/C 185/12

Aviz în atenția persoanelor vizate care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC a Consiliului, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1035 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1027 al Consiliului, privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

52

Comisia Europeană

2023/C 185/13

Rata de schimb a monedei euro – 25 mai 2023

54

2023/C 185/14

Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont aplicabile de la 1 iunie 2023
  [Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004]

[Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004

55

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 185/15 | COMUNICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 29 ALINEATUL (2) DIN STATUTUL FUNCȚIONARILOR – Publicarea unui anunț de post vacant pentru funcția de șef de reprezentanță la Sofia – Reprezentanța în Bulgaria (gradul AD 14) în cadrul Direcției Generale Comunicare (DG COMM) – COM/2023/10433 | 56 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 185/16 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 57 |
| 2023/C 185/17 | Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei | 64 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2023/C 185/15

COMUNICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 29 ALINEATUL (2) DIN STATUTUL FUNCȚIONARILOR – Publicarea unui anunț de post vacant pentru funcția de șef de reprezentanță la Sofia – Reprezentanța în Bulgaria (gradul AD 14) în cadrul Direcției Generale Comunicare (DG COMM) – COM/2023/10433

56

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 185/16

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

57

2023/C 185/17

Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 185/01)

La 4 mai 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11006. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11006. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 185/02)

La 3 mai 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11092. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11092. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/3

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 185/03)

La 12 mai 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11016. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11016. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/4

---

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii

(2023/C 185/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CĂ:

| 1. | Obiectivele prezentei rezoluții sunt de a garanta că părțile interesate relevante de la nivel local, regional, național și european recunosc rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului Uniunii Europene cu tinerii și întreprind acțiuni ulterioare în consecință, precum și de a asigura calitatea și continuitatea punerii în aplicare a procesului dialogului UE cu tinerii și a rezultatelor acestuia. Prezentul document urmărește, de asemenea, să contribuie la o mai mare transparență a dialogului UE cu tinerii și să ofere feedback cu privire la lucrările desfășurate în cadrul celui de al nouălea ciclu și al ciclurilor anterioare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prezenta rezoluție se bazează pe Rezoluția privind Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (1) și pe obiectivele europene pentru tineret ale acesteia, precum și pe anexa I la Rezoluția de stabilire a orientărilor privind guvernanța dialogului UE cu tinerii și pe rezultatele ciclurilor anterioare ale dialogului UE cu tinerii. Strategia UE pentru tineret solicită o mai mare implicare a tinerilor în dialogul cu factorii de decizie, precum și implicarea tinerilor din medii și grupuri sociale diverse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) subliniază că este necesar să li se ofere tinerilor oportunități pentru un viitor care să fie mai verde, mai digital și mai favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dialogul UE cu tinerii reprezintă un mecanism de participare pentru tinerii din UE. Acesta servește drept forum pentru o reflecție comună continuă și pentru consultări cu privire la prioritățile, punerea în aplicare și monitorizarea cooperării la nivelul UE în domeniul tineretului între factorii de decizie, tineri și organizațiile reprezentative ale acestora, precum și cercetători. Dialogul UE cu tinerii permite un parteneriat permanent în guvernanța acestor procese la nivel local, regional, național și european. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii se bazează pe cele trei Conferințe ale UE pentru tineret desfășurate pe parcursul acestui ciclu, pe feedbackul obținut în urma evenimentelor și consultărilor calitative organizate la nivel național și european în etapa de dialog, precum și pe rezultatele din etapa de punere în aplicare în statele membre și la nivel european. Aceste rezultate contribuie la integrarea punerii în aplicare transsectoriale și pe mai multe niveluri a obiectivului pentru tineret 10 intitulat „Europa verde și durabilă” și a obiectivului pentru tineret 3 intitulat „Societăți favorabile incluziunii” sub titlul „Angajament comun pentru o Europă durabilă și incluzivă”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pandemia de COVID-19 a avut un impact grav (2) asupra participării tinerilor și a sporit inegalitățile între grupurile de tineri. În plus, războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și criza energetică generată în consecință, intensificarea migrației și inflația mondială au efecte grave asupra tinerilor și a comunităților din Europa. Aceste crize au arătat și mai clar faptul că tinerii cu mai puține oportunități au mai puțin acces la drepturile omului și în special la drepturile sociale decât tinerii cu mai multe oportunități. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În cadrul celui de al optulea ciclu, Comisia Europeană și statele membre au fost invitate:






  — | să consolideze memoria instituțională pe termen lung, precum și continuitatea lucrărilor între ciclurile dialogului UE cu tinerii; |
| --- | --- | --- |

7.

—

să consolideze memoria instituțională pe termen lung, precum și continuitatea lucrărilor între ciclurile dialogului UE cu tinerii;

| — | să solicite organizarea de schimburi periodice și a unei coordonări conduse de tineri și sprijinite în mod adecvat de triourile de președinții, de Comisie și de Forumul European de Tineret, precum și publicarea documentației Grupului de coordonare european pe Portalul european pentru tineret; |
| --- | --- |

—

să solicite organizarea de schimburi periodice și a unei coordonări conduse de tineri și sprijinite în mod adecvat de triourile de președinții, de Comisie și de Forumul European de Tineret, precum și publicarea documentației Grupului de coordonare european pe Portalul european pentru tineret;

| — | să furnizeze feedback permanent tinerilor și organizațiilor de tineret implicate în toate etapele procesului dialogului UE cu tinerii, în vederea garantării unui dialog semnificativ și a unei participări semnificative a tinerilor la toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

să furnizeze feedback permanent tinerilor și organizațiilor de tineret implicate în toate etapele procesului dialogului UE cu tinerii, în vederea garantării unui dialog semnificativ și a unei participări semnificative a tinerilor la toate nivelurile;

| — | să acorde prioritate și vizibilitate dialogului UE cu tinerii în cadrul evenimentelor naționale și de la nivelul UE și să promoveze participarea tinerilor la procesele decizionale de la toate nivelurile. |
| --- | --- |

—

să acorde prioritate și vizibilitate dialogului UE cu tinerii în cadrul evenimentelor naționale și de la nivelul UE și să promoveze participarea tinerilor la procesele decizionale de la toate nivelurile.

| 8. | Setul de instrumente al celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii a oferit grupurilor de lucru naționale mijloacele necesare pentru a colecta date cu privire la planurile pe care le-au creat pentru ciclu și cu privire la exemplele de bune practici pe care le-au identificat în cele cinci domenii principale, și anume:






  a) | informare și educare, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

informare și educare,

| b) | acțiune și capacitare, |
| --- | --- |

b)

acțiune și capacitare,

| c) | guvernanță, |
| --- | --- |

c)

guvernanță,

| d) | mobilitate și solidaritate, |
| --- | --- |

d)

mobilitate și solidaritate,

| e) | accesul la infrastructură.
  Acest proces a permis colectarea opiniilor tinerilor și a contribuit la dezvoltarea de metode de lucru și de bune practici, facilitând punerea în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii. |
| --- | --- |

e)

accesul la infrastructură.

Acest proces a permis colectarea opiniilor tinerilor și a contribuit la dezvoltarea de metode de lucru și de bune practici, facilitând punerea în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 9. | Dialogul UE cu tinerii se bazează pe rolul de lider și responsabilitatea comună ale grupurilor de lucru naționale, care sunt coordonate, atunci când este posibil, de consiliile naționale ale tinerilor. Acest lucru permite participarea la dialog a unei mari varietăți de tineri și conectează la acest proces diferite părți interesate de la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Contribuția organizațiilor neguvernamentale internaționale de tineret este importantă pentru a reuni o gamă de perspective din întreaga Europă în cadrul dialogului în materie de politici și pentru a asigura contribuții de calitate la dimensiunea transnațională a procesului dialogului UE cu tinerii. |
| --- | --- |

10.

CONSIDERĂ CĂ:

| 11. | Grupurile de lucru naționale și organizațiile neguvernamentale internaționale de tineret au utilizat o gamă largă de metode, cum ar fi dialogul și mesele rotunde (atât online, cât și offline), sondajele pe platformele de comunicare socială și activitățile specifice cu tinerii cu mai puține oportunități. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Plasarea tinerilor și a organizațiilor de tineret în centrul conceperii, planificării, punerii în aplicare, monitorizării, evaluării și lucrărilor ulterioare ale ciclului și ale tuturor activităților sale, de exemplu prin garantarea faptului că consiliile naționale ale tinerilor aferente președințiilor au dreptul de a coprezida Grupul de coordonare european, a reprezentat un aspect-cheie al punerii în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului EU cu tinerii. |
| --- | --- |

12.

IAU ACT DE URMĂTOARELE RECOMANDĂRI ALE CONFERINȚEI UE PENTRU TINERET (3):

| 13. | Recomandare pentru subtema 1 intitulată „Informare și educare”: „Solicităm statelor membre să asigure accesul egal la informații ușor de utilizat privind durabilitatea și schimbările climatice prin intermediul unei educații nonformale și formale incluzive și favorabile capacitării, care să promoveze dialogul și învățarea intergeneraționale”. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Recomandare pentru subtema 2 intitulată „Acțiune și capacitare”: „Îndemnăm statele membre să garanteze consilii consultative independente la nivel local (de exemplu, consilii ale tinerilor) formate din tineri și alese de aceștia, cu accent intersecțional pe tinerii cu mai puține oportunități, pe baza unei abordări durabile”. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Recomandare pentru subtema 3 intitulată „Guvernanță”: „Recomandăm elaborarea unei legislații care să asigure asumarea răspunderii și transparența în procesele de elaborare a politicilor de mediu și de dezvoltare durabilă și care să sprijine mecanismele de participare și de evaluare care permit acest lucru (de exemplu, organismele de tineret, testele pentru tineret) la nivel local, regional și european”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Recomandare pentru subtema 4 intitulată „Mobilitate și solidaritate”: „Îndemnăm Comisia Europeană și statele membre să elaboreze planuri de acțiune care să vizeze sectorul educației formale și piața forței de muncă, pentru a asigura recunoașterea formală a experienței și a competențelor-cheie dobândite prin participarea la activități de voluntariat și la mobilitatea în scopul învățării”. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Recomandare pentru subtema 5 intitulată „Accesul la infrastructură”: „Recomandăm Comisiei Europene și statelor membre să pună la dispoziție un «bilet climatic pentru tineri» accesibil și la prețuri abordabile ca instrument multimodal universal pentru transportul public la nivel regional, național și internațional și recomandăm Comisiei Europene să sprijine statele membre în promovarea unor moduri durabile de transport public”. |
| --- | --- |

17.

RECUNOSC CĂ:

| 18. | Participanții la Conferința UE pentru tineret au subliniat necesitatea de a face în așa fel încât dialogul UE cu tinerii să devină mai incluziv și mai diversificat în toate aspectele sale și de a îmbunătăți gradul său de acoperire în rândul diferitelor grupuri de tineri, inclusiv printr-o strategie de comunicare pe termen lung, de exemplu printr-un logo comun, prin promovarea pe scară largă a rezultatelor și prin informații accesibile și orientate către tineret, care să nu ajungă doar la delegații din cadrul conferinței și la participanții de bază la dialogul UE cu tinerii. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Participanții la Conferința UE pentru tineret au subliniat, de asemenea, importanța unei cooperări transsectoriale eficiente, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, pentru a extinde rezultatele dialogului UE cu tinerii dincolo de sfera politicii de tineret, astfel încât impactul să nu se limiteze doar la sectorul tineretului. S-a luat act, de asemenea, de faptul că statele membre și grupurile de lucru naționale au un rol esențial în asigurarea monitorizării sistematice și a feedbackului pentru a spori transparența internă a procesului. |
| --- | --- |

19.

SALUTĂ:

| 20. | Decizia privind Anul European al Tineretului (2022) (4), care atrage atenția asupra tinerilor și a rolului lor important în societate, precum și asupra capacitării tinerei generații, care a avut cel mai mult de suferit în timpul pandemiei de COVID-19, și a restabilirii încrederii acesteia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Evoluția Portalului european pentru tineret și reafirmarea funcției sale de ghișeu unic pentru dialogul UE cu tinerii și documentele conexe, drept contribuție la asigurarea memoriei instituționale între cicluri. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Concluziile Consiliului privind promovarea implicării tinerilor ca actori ai schimbării în vederea protejării mediului, în special accentul pus pe sprijinirea tinerilor în implicarea lor în ceea ce privește mediul înconjurător și rolul lor în dezvoltarea continuă a societății în ansamblu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială, subliniind în special beneficiile reunirii experienței și competențelor diferitelor generații pentru construirea unor societăți pașnice și bazate pe coeziune. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Accentul pus de cel de al optulea ciclu al dialogului UE cu tinerii pe obiectivul pentru tineret 9 intitulat „Spațiu și participare pentru toți” și procesul participativ care a condus la adoptarea Concluziilor Consiliului privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale și a Concluziilor Consiliului privind protejarea și crearea de spații civice pentru tineri care să faciliteze participarea semnificativă a tineretului. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Participarea activă a tinerilor și a grupurilor de lucru naționale la cel de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii și includerea organizațiilor de tineret într-o gamă largă de evenimente pentru a oferi feedback pe tot parcursul ciclului, precum și în punerea în aplicare a Anului European al Tineretului. În plus, participarea tinerilor la reuniunea informală a miniștrilor educației și tineretului de la Strasbourg, la seminarul privind participarea tinerilor la proiectul european de la Strasbourg și la conferința „Claim the Future” (Revendicarea viitorului) de la Bruxelles al cărei scop a fost acela de a trece în revistă realizările Anului European al Tineretului și de a reflecta asupra rezultatelor acestuia. |
| --- | --- |

25.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA CA, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI ÎN LIMITA SFERELOR LOR DE COMPETENȚĂ,

| 26. | Să ia în considerare, după caz, recomandările menționate mai sus la punctele 13-17 atunci când pun în aplicare și evaluează răspunsurile relevante în materie de politici referitoare la subtemele 1-5 ale celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Să ia în considerare rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii, atunci când pun în aplicare și evaluează politicile de tineret actuale și atunci când concep viitoarele politici de tineret, în sinergie cu toate politicile care îi afectează pe tineri. Să exploreze noi modalități de punere în aplicare a obiectivelor europene pentru tineret 10 și 3 și a obiectivelor secundare ale acestora. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Să încurajeze, să recunoască și, după caz, să sprijine financiar acțiunile și programele inițiate și conduse de tineri în domeniul dezvoltării durabile, în special pe cele care combat schimbările climatice și care sporesc incluziunea, astfel încât tinerii să poată fi promotori ai schimbării în cadrul societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Să consolideze și să îmbunătățească procesul dialogului UE cu tinerii prin luarea în considerare și, acolo unde este posibil, prin aplicarea bunelor practici derivate din cel de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii și a principiilor care au ghidat punerea în aplicare a acestuia, în special prin plasarea tinerilor și a organizațiilor de tineret în centrul procesului și garantând că dialogul UE cu tinerii este un proces condus de tineret, în cadrul căruia tinerii și factorii de decizie au un dialog constructiv bazat pe găsirea de soluții. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Să capaciteze consiliile naționale ale tinerilor, după caz, în rolul lor de părți interesate principale în grupurile de lucru naționale, pentru a le permite să coordoneze și să pună în aplicare dialogul UE cu tinerii la nivel național. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Să invite părțile relevante să asigure un sprijin administrativ și financiar stabil, precum și instrumentele necesare, pentru ca consiliile naționale ale tinerilor să coprezideze Grupul de coordonare european, dacă este cazul, pentru a li se permite să își asume un rol de lider în cadrul dialogului UE cu tinerii în perioada în care statul lor membru respectiv asigură președinția, în special prin intermediul capitolului „Tineret” al programului Erasmus+, în conformitate cu temeiul juridic al acestuia și cu Regulamentul financiar al UE. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Să încurajeze tinerii, organizațiile de tineret și alte părți interesate din domeniul tineretului să recurgă în mai mare măsură la posibilitățile de finanțare oferite de capitolul „Tineret” al programului UE Erasmus+, pentru a consolida participarea tinerilor și dialogurile cu tinerii la nivel local, regional și național și, după caz, pentru a le corela mai strâns cu procesul dialogului UE cu tinerii. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Să recunoască că implicarea organizațiilor neguvernamentale internaționale de tineret în procesul dialogului UE cu tinerii și contribuția lor la acesta sunt factori importanți pentru a se garanta că dialogul are o dimensiune europeană solidă și, după caz, să creeze condițiile prealabile necesare pentru participarea și implicarea activă a acestor organizații în procesul dialogului UE cu tinerii. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Să continue lucrările care au fost realizate la toate nivelurile în timpul Anului European al Tineretului pentru a acorda prioritate și o vizibilitate sporită dialogului UE cu tinerii în cadrul evenimentelor locale, regionale, naționale și de la nivelul UE, precum și să promoveze participarea incluzivă a tinerilor la procesele decizionale de la toate nivelurile în conformitate cu bunele practici pentru incluziunea tinerilor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Să se asigure că există o strategie de comunicare pe termen lung la nivel european pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la dialogul UE cu tinerii într-un mod adaptat tinerilor și, dacă este cazul, să ofere grupurilor de lucru naționale sprijin suplimentar pentru a-și îmbunătăți propria comunicare cu privire la dialogul UE cu tinerii. Strategia de comunicare ar trebui, de preferință, să fie elaborată sub conducerea comună a organizațiilor de tineret, incluzând un logo comun al dialogului UE cu tinerii și etichetarea tuturor acțiunilor desfășurate în cadrul acestuia, la nivel european, național, regional și local. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Să ia măsuri adecvate pentru a integra o participare semnificativă a tinerilor în toate domeniile de politică relevante, în concordanță cu activitățile desfășurate în timpul Anului European al Tineretului, pentru a promova o perspectivă a tineretului în toate domeniile de politică relevante. Politica de tineret ar trebui să servească drept punte către alte domenii de elaborare a politicilor, astfel încât să se asigure faptul că vocile copiilor și ale tinerilor sunt amplificate și integrate în alte sectoare. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Să dezvolte în continuare monitorizarea și feedbackul cu privire la rezultatele dialogului UE cu tinerii pentru a spori transparența și a asigura o participare semnificativă a tinerilor în toate aspectele și etapele proceselor decizionale. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Să ofere sprijin, precum și instrumente și metode specifice pentru a atrage și a pregăti tinerii care nu participă de obicei la dialogul UE cu tinerii, inclusiv tinerii cu mai puține oportunități. Acestea ar putea fi adaptate de la caz la caz la nevoile unor grupuri specifice. Obiectivul ar fi acela de a oferi instrumente simple de comunicare pentru a explica dialogul UE cu tinerii și rolul instituțiilor europene într-un mod adaptat tinerilor și de a oferi un sprijin adecvat pe tot parcursul procesului. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Dacă este cazul, să elaboreze metode și instrumente de punere în aplicare la nivel local, regional, național și la nivelul UE în ceea ce privește modul de a lua măsuri în legătură cu mesajele și solicitările care decurg din dialogul UE cu tinerii și din Conferințele UE pentru tineret, precum și din Anul European al Tineretului. |
| --- | --- |

39.

INVITĂ COMISIA CA, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII,

| 40. | Să dezvolte în continuare Portalul UE pentru tineret și alte instrumente de comunicare relevante, într-un mod adaptat tinerilor, pentru a spori accesibilitatea și vizibilitatea dialogului UE cu tinerii, pe baza bunelor practici identificate în cadrul Anului European al Tineretului și al celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Să continue să implice coordonatorul pentru tineret la nivelul UE în integrarea participării semnificative a tinerilor în toate domeniile de politică relevante ale UE, în concordanță cu rezultatele Anului European al Tineretului și să sporească vizibilitatea dialogului UE cu tinerii ca instrument de integrare a participării tinerilor. |
| --- | --- |

41.

ȘI CONSTATĂ DE ASEMENEA CĂ:

| 42. | Prioritatea tematică generală a următorului trio de președinții (Spania, Belgia și Ungaria) este „AVEM NEVOIE DE TINERI”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ambiția este de a dezvolta și consolida în continuare dialogul UE cu tinerii pe parcursul celui de al zecelea ciclu, ținând seama de rezultatele, recomandările, celebrarea și evaluările ciclurilor anterioare. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Rezoluția Consiliului și a reprezentanților statelor membre reuniți în cadrul Consiliului de stabilire a orientărilor privind guvernanța Dialogului UE cu tinerii – Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 189, 5.6.2019, p. 1).

(2)  Eurofound (2021), „Impactul COVID-19 asupra tinerilor din UE”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg

(3)  Acestea sunt recomandările formulate în cadrul Conferinței UE pentru tineret din martie 2023, la sfârșitul celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii. A se vedea și rezumatele justificative ale recomandărilor 1-5, care figurează în anexa II la anexă.

(4)  Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (JO L 462, 28.12.2021, p. 1).

---

ANEXA I

TRIMITERI

| — | Bárta O., Moxon D. (2023), EUYD9 Implementation Phase Report (Raport privind etapa de punere în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii), DOI: 10.5281/zenodo.7696299. |
| --- | --- |

—

Bárta O., Moxon D. (2023), EUYD9 Implementation Phase Report (Raport privind etapa de punere în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii), DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

| — | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale (JO C 241, 21.6.2021, p. 3). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale (JO C 241, 21.6.2021, p. 3).

| — | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea conștiinței democratice și a angajamentului democratic în rândul tinerilor din Europa (JO C 415, 1.12.2020, p. 16). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea conștiinței democratice și a angajamentului democratic în rândul tinerilor din Europa (JO C 415, 1.12.2020, p. 16).

| — | Concluziile Consiliului intitulate „Promovarea implicării tinerilor ca actori ai schimbării în vederea protejării mediului” (JO C 159, 12.4.2022, p. 9). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului intitulate „Promovarea implicării tinerilor ca actori ai schimbării în vederea protejării mediului” (JO C 159, 12.4.2022, p. 9).

| — | Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială (JO C 495, 29.12.2022, p. 56). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială (JO C 495, 29.12.2022, p. 56).

| — | Concluziile Consiliului privind protejarea și crearea de spații civice pentru tineri care să faciliteze participarea semnificativă a tineretului (JO C 501 I, 13.12.2021, p. 19). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind protejarea și crearea de spații civice pentru tineri care să faciliteze participarea semnificativă a tineretului (JO C 501 I, 13.12.2021, p. 19).

| — | Rezoluția Consiliului privind dialogul structurat și viitoarea dezvoltare a dialogului cu tinerii în contextul politicilor de cooperare europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018 (JO C 189, 15.6.2017, p. 1). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului privind dialogul structurat și viitoarea dezvoltare a dialogului cu tinerii în contextul politicilor de cooperare europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018 (JO C 189, 15.6.2017, p. 1).

| — | Eurofound (2021), „Impactul COVID-19 asupra tinerilor din UE”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Eurofound (2021), „Impactul COVID-19 asupra tinerilor din UE”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

| — | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al optulea ciclu al dialogului UE cu tinerii (JO C 504, 14.12.2021, p. 1). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al optulea ciclu al dialogului UE cu tinerii (JO C 504, 14.12.2021, p. 1).

| — | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 456, 18.12.2018, p. 1). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 456, 18.12.2018, p. 1).

| — | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al șaptelea ciclu al Dialogului UE cu tinerii: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 212I, 26.6.2020, p. 1). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rezultatele celui de al șaptelea ciclu al Dialogului UE cu tinerii: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 212I, 26.6.2020, p. 1).

| — | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților statelor membre reuniți în cadrul Consiliului de stabilire a orientărilor privind guvernanța Dialogului UE cu tinerii – Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 189, 5.6.2019, p. 1). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților statelor membre reuniți în cadrul Consiliului de stabilire a orientărilor privind guvernanța Dialogului UE cu tinerii – Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (JO C 189, 5.6.2019, p. 1).

---

ANEXA II

REZUMATE JUSTIFICATIVE ALE RECOMANDĂRILOR PENTRU SUBTEMELE 1-5 ALE CELUI DE AL NOUĂLEA CICLU AL DIALOGULUI UE CU TINERII:

Etapa de punere în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii s-a bazat pe cele cinci subteme selectate de participanții la Conferința UE pentru tineret desfășurată la Strasbourg, în Franța, în ianuarie 2022. Analizele etapei de punere în aplicare, desfășurate în februarie și martie 2023, au generat informații și au condus la concretizarea celor două domenii principale ale raportării privind punerea în aplicare, și anume gama de activități de punere în aplicare și impacturile identificate ca urmare a activităților de punere în aplicare ale celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii. Raportul privind etapa de punere în aplicare (1) a servit drept bază pentru discuțiile din cadrul Conferinței UE pentru tineret desfășurate la Växjö, în Suedia, în martie 2023.

Prezenta anexă conține rezumatele justificative ale recomandărilor pentru subtemele 1-5 ale ciclului, care au fost elaborate de participanții la conferință.

1.   Informare și educare

„Scopul recomandării noastre este de a asigura informații fiabile și incluzive privind durabilitatea și schimbările climatice. Astfel de informații, ușor de utilizat și accesibile pentru persoane de vârste diferite/aflate în diferite etape ale vieții, ne ajută să realizăm o Europă mai verde. Trebuie să integrăm informațiile cu privire la aceste subiecte în toate tipurile de conținut educațional, atât nonformal, cât și formal. Este important să învățăm împreună și unii de la alții, luând în considerare perspective diferite, de exemplu culturi și medii socioeconomice diverse. Prin urmare, ar trebui luată în considerare justiția climatică. Nu este corect ca tinerii să fie împovărați de consecințele unor politici pe care nu ei le-au elaborat. Trebuie să facem în așa fel încât toate generațiile să fie implicate în mod activ în educația cu privire la schimbările climatice și în soluțiile necesare.

Tinerii au nevoie de competențe, de cunoștințe și de platforme pentru a întreprinde acțiuni semnificative. Este important să se valorifice potențialul educației nonformale și să se recunoască beneficiile practice. Avem în vedere punerea în aplicare pe baza unei abordări interdisciplinare, utilizând potențialul și cunoștințele organizațiilor de tineret și ale serviciilor de informare a tinerilor deja disponibile. Este necesar să se furnizeze resurse pentru ca educatorii să beneficieze de formarea adecvată și să dispună de capacitatea de a-și îndeplini rolul. Întrucât acesta este un proces dinamic, trebuie ca evaluarea, monitorizarea și îmbunătățirea să aibă loc în mod continuu.”

2.   Acțiune și capacitare

„Tinerii sunt în mod constant ignorați și excluși din procesele decizionale care au consecințe grave asupra viitorului lor. Pentru a aborda această problemă, solicităm ca mecanismele locale de participare de jos în sus să fie îmbunătățite prin capacitarea tinerilor, în special a tinerilor cu mai puține oportunități.

Deși astfel de [consilii consultative] există în prezent în unele țări, cum ar fi Finlanda, Estonia și Suedia, recunoaștem că este nevoie de un cadru la nivel european pentru a stabili modele mai eficiente în vederea unor procese de codecizie eficace între tinerii și factorii de decizie de la nivel local. Această abordare trebuie adoptată dintr-o perspectivă durabilă și intersecțională, pentru a se asigura atât continuitatea proceselor, cât și incluziunea tinerilor din diverse medii și cu diferite experiențe de viață. Adoptarea unei abordări intersecționale implică faptul că o persoană s-ar putea confrunta cu mai multe forme de discriminare și marginalizare în același timp.

Aceste consilii trebuie constituite prin procese democratice și conduse de tineri, care să le permită tinerilor să își aleagă propriii reprezentanți. Procesul exact și logistica acestuia pot reflecta contextul local respectiv. Membrii consiliilor vor acționa ca purtători de cuvânt ai tinerilor de la nivel local înainte, după și în timpul proceselor de elaborare a politicilor locale.

Este esențial ca statele membre să acorde prioritate incluziunii și reprezentării tinerilor în procesele decizionale. Prin instituirea unor consilii consultative independente la nivel local și prin capacitarea tinerilor, în special a tinerilor cu mai puține oportunități, putem crea un viitor mai bun pentru toți.”

3.   Guvernanță

„Consultările din cadrul celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii au indicat un nivel ridicat de neîncredere în rândul tinerilor în ceea ce privește eficacitatea mecanismelor de elaborare a politicilor economice, sociale și de mediu. În pofida aspirațiilor și a eforturilor de a include tinerii în aceste procese de elaborare a politicilor, tinerii afirmă că este puțin probabil ca implicarea lor să genereze schimbări politice.

Obiectivul prezentei recomandări este de a asigura faptul că tinerii sunt implicați pe tot parcursul procesului de elaborare a politicilor și că vocile lor se fac auzite, precum și de a monitoriza măsurile luate de factorii de decizie în urma activităților de participare, de a oferi tinerilor o dare de seamă ulterioară și feedback în acest sens și de a prezenta în mod public un raport cu privire la schimbările produse sau de a justifica lipsa schimbărilor în anumite termene stabilite. Acest lucru va contribui la creșterea transparenței și a responsabilității la toate nivelurile procesului de elaborare a politicilor.

Recomandarea contribuie la întărirea rolului organismelor de tineret, inclusiv al consiliilor locale, regionale, naționale și europene ale tinerilor, la consolidarea dialogului UE cu tinerii și la introducerea unor instrumente de evaluare a impactului, cum ar fi testele pentru tineret. Acest lucru permite elaborarea de politici mai bine orientate, care au impact, contribuie la reducerea decalajelor în materie de egalitate și sprijină generațiile actuale și viitoare.”

4.   Mobilitate și solidaritate

„În cadrul Anului European al Competențelor 2023, a fost subliniată nevoia urgentă de a promova o mentalitate favorabilă recalificării și perfecționării forței de muncă, care să contribuie la o creștere durabilă și să conducă la un sector al educației formale bine echipat și la o piață a forței de muncă competitivă. Prin urmare, încurajăm cu fermitate tinerii europeni să participe la activități de voluntariat și la mobilitatea în scopul învățării ca proces activ de învățare în vederea dezvoltării în continuare a competențelor. În paralel, există o lipsă de înțelegere din ce în ce mai mare nu numai în rândul tinerilor, ci și în rândul factorilor de decizie politică, al instituțiilor de educație formală și pe piața forței de muncă, care împiedică recunoașterea valorii pe care o au aceste experiențe sau a competențelor pe care tinerii europeni le pot dezvolta pornind de la aceste experiențe.

Mobilitatea nu este accesibilă pentru majoritatea tinerilor din cauza lipsei de informații, a barierelor lingvistice, a resurselor financiare insuficiente și a altor îndatoriri personale. Prin urmare, este nevoie de informații accesibile și adaptate tinerilor, care să provină dintr-o sursă de încredere, precum și de o campanie generală de sensibilizare, pentru ca toți tinerii din Europa să aibă cunoștință de aceste oportunități, favorizându-se astfel o societate mai incluzivă, în conformitate cu obiectivul pentru tineret 3.

Comisia Europeană ar trebui să inițieze un proces care să determine statele membre să desfășoare consultări pentru a elabora, în termen de 2 ani, planuri de acțiune naționale menite să facă activitățile de voluntariat și mobilitatea în scopul învățării mai accesibile pentru tineri, în special pentru tinerii cu oportunități limitate. În plus, statele membre ar trebui să creeze, în cadrul planurilor lor de acțiune, un cadru pentru recunoașterea competențelor și a aptitudinilor dobândite pe parcursul activităților de voluntariat și al mobilității în scopul învățării pe termen scurt și lung, recunoscând aceste experiențe ca fiind benefice pentru activitatea lor și programele lor de învățământ.”

5.   Accesul la infrastructură

„În pofida reducerilor la transport existente, din cauza diferențelor regionale transportul rămâne un obstacol în viața de zi cu zi a multor tineri, în special în zonele rurale unde infrastructurile de transport sunt învechite și/sau insuficiente. Transportul afectează studiile, munca și viața de zi cu zi ale tinerilor. Disponibilitatea, prețul abordabil și accesibilitatea universală sunt esențiale pentru înregistrarea de progrese în ceea ce privește sistemele noastre de transport public. Utilizarea transportului public de către tineri reduce migrația din mediul rural către cel urban. Acest lucru contribuie la menținerea populației rurale, favorizând decongestionarea și încurajând tinerii să rămână în zonele rurale, promovând în același timp locuințele durabile atât în zonele rurale, cât și în cele urbane.

Inițiativa «biletul climatic pentru tineri» are drept obiectiv punerea în aplicare a unui sistem simplu care să le permită tinerilor să beneficieze de un transport public accesibil, la prețuri abordabile și disponibil la scară regională, națională și internațională. Credem într-o abordare globală a durabilității mediului și sociale. De asemenea, obiectivul nostru este de a face în așa fel încât tinerii să poată opta mai frecvent pentru alternative de transport durabile, iar statele membre să construiască o infrastructură mai durabilă pe termen lung și să consolideze mobilitatea și solidaritatea între statele membre.

«Biletul climatic al UE pentru tineri» constituie o inițiativă-pilot care vizează crearea unei platforme digitale unice la trei niveluri diferite: regional, național și internațional. Primele două niveluri ar fi opționale și ar beneficia de sprijinul Comisiei Europene numai în statele membre interesate. Nivelul internațional ar urma să facă obiectul armonizării la nivelul UE. Platforma va avea funcția de a se adapta la prețurile naționale și va servi drept forum în cadrul căruia vor fi prezentate bunele practici. În ceea ce privește transportul public durabil, dorim ca tinerii să prospere, nu doar să supraviețuiască.”

---

(1)  Bárta O., Moxon D. (2023), EUYD9 Implementation Phase Report (Raport privind etapa de punere în aplicare a celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii), DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/14

---

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind revizuirea Planului de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2022-2024

(2023/C 185/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CĂ:

| 1. | Rezoluția Consiliului privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 invită statele membre și Comisia Europeană, în limita domeniilor de competență proprii, să pună în aplicare în mod efectiv Strategia UE pentru tineret în întreaga UE și în statele membre prin intermediul unor instrumente specifice, printre care se numără Planurile de lucru ale UE pentru tineret. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strategia UE pentru tineret se derulează pe perioade de lucru de trei ani care se întind pe două triouri ale președinției. Prioritățile și acțiunile pentru respectivele perioade de lucru sunt prezentate în Planurile de lucru ale UE pentru tineret. Respectivele planuri ar trebui să se bazeze pe principiile directoare și pe prioritățile acestei strategii, abordând chestiunile legate de tineret în alte formațiuni ale Consiliului și în grupurile de pregătire ale acestora din domeniile de politică relevante. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Planul de lucru al UE reprezintă un instrument care acționează asemenea unei busole și ghidează statele membre, Comisia și toate părțile interesate în direcția realizării obiectivelor Strategiei UE pentru tineret. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prioritățile și acțiunile prezentate în programul de lucru pe trei ani trebuie revizuite în cursul primei jumătăți a anului 2023, în vederea aprobării de către Consiliu și de către statele membre, reunite în cadrul Consiliului, până la sfârșitul lunii iunie 2023. |
| --- | --- |

4.

IAU ACT DE FAPTUL CĂ:

| 5. | Consiliul stabilește aceste planuri de lucru ale UE pe baza informațiilor preliminare primite de la triourile de președinții din următoarele țări: Franța, Republica Cehă și Suedia, precum și Spania, Belgia și Ungaria. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Comisia poate sprijini și completa acțiunile statelor membre stabilite în acest plan de lucru, în special prin stimularea cooperării, sprijinirea mobilității tinerilor și a lucrătorilor de tineret, precum și încurajarea participării tinerilor la viața democratică. Pot fi mobilizate, după caz, instrumentele elaborate pentru a sprijini punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret; printre acestea se numără dialogul UE cu tinerii, Platforma Strategiei UE pentru tineret, Portalul european pentru tineret, coordonatorul pentru tineret la nivelul UE și activități de învățare reciprocă (grupuri de experți, activități de învățare reciprocă și consiliere reciprocă). Acestea sunt susținute de actualizări periodice ale instrumentelor de planificare a activităților naționale viitoare, de platforma wiki pentru tineret, de indicatorii pentru tineret, de anchete, precum și de studii și cercetări. Sprijinul este ulterior consolidat prin parteneriate și cooperare cu alte organizații internaționale, în special cu Consiliul Europei, precum și prin intermediul programelor din domeniul tineretului (în special Erasmus+ și Corpul european de solidaritate). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Un element deosebit de important al acestui plan de lucru este Anul European al Tineretului 2022. Rezultatele și efectele sale de lungă durată vor fi menținute, promovate și consolidate, deoarece evaluarea Anului European al Tineretului va fi utilizată pentru a îmbunătăți și a consolida planul în viitor. Acesta va oferi tinerilor un impuls suplimentar în vederea prezentării de contribuții pentru a contura dezvoltarea Uniunii și societatea în general, inclusiv în cadrul Conferinței privind viitorul Europei și al inițiativei „noul Bauhaus european”. Acesta va sensibiliza publicul cu privire la oportunitățile pentru tineri, precum și cu privire la sprijinul furnizat acestora la nivelul UE, național, regional și local. |
| --- | --- |

7.

---

ANEXĂ

Revizuirea Planului de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2022-2024 (1)

| FR, CZ, SE
  Tema generală: „Angajament comun pentru o Europă durabilă și incluzivă”
  Obiectivele europene pentru tineret 3 - SOCIETĂȚI INCLUZIVE și 10 - EUROPA VERDE ȘI DURABILĂ |
| --- |
| Data | Metodă de lucru/instrument | Obiectiv specific orientativ și rezultat | Obiective pentru tineret conexe | Raportul cu Programul european pentru activitățile pentru tineret (2) | La propunerea |
| 2022 (prima jumătate) | Concluziile Consiliului privind promovarea implicării tinerilor ca agenți ai schimbării în beneficiul protecției mediului (5 aprilie 2022) | Aprobare de către Consiliu
  Încurajarea factorilor de decizie și a părților interesate din sectorul tineretului să țină seama de opiniile tinerilor și să le permită acestora să devină actori în politicile și programele publice legate de dezvoltarea durabilă și de combaterea schimbărilor climatice | Europa verde și durabilă | punctul 10 litera (a) | FR |
| 2022 (prima jumătate) | Recomandare a Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană (5 aprilie 2022) | Adoptare de către Consiliu
  Actualizarea Recomandării Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană, care a fost adoptată în timpul președinției franceze a UE în 2008, pentru a facilita voluntariatul tinerilor într-o perioadă post-pandemie | Spațiu și participare pentru toți
  Conectarea UE cu tineretul
  Organizații de tineret și programe europene de tineret | | FR, (COM) |
| 2022 (prima jumătate) | Conferința europeană pentru tineret (Strasbourg, 24-26 ianuarie 2022) | Conferința europeană pentru tineret | Societăți incluzive
  Europa verde și durabilă | | FR, COM |
| 2022 (prima jumătate) | Reuniune informală a miniștrilor tineretului și educației: „Pentru o Europă mai verde și mai durabilă” (Strasbourg, 27 ianuarie 2022) | Schimburi de bune practici
  Participarea delegaților tinerilor din fiecare stat membru pentru a face auzită vocea tinerilor
  Implicarea tinerilor în chestiuni legate de dezvoltarea durabilă | Europa verde și durabilă | punctul 10 litera (a) | FR |
| 2022 (prima jumătate) | Reuniunea informală a directorilor generali pentru tineret (Bordeaux, 5-6 mai 2022) | Teme:






  — | Anul European al Tineretului |

FR, CZ, SE

Tema generală: „Angajament comun pentru o Europă durabilă și incluzivă”

Obiectivele europene pentru tineret 3 - SOCIETĂȚI INCLUZIVE și 10 - EUROPA VERDE ȘI DURABILĂ

Data

Metodă de lucru/instrument

Obiectiv specific orientativ și rezultat

Obiective pentru tineret conexe

Raportul cu Programul european pentru activitățile pentru tineret (2)

La propunerea

2022 (prima jumătate)

Concluziile Consiliului privind promovarea implicării tinerilor ca agenți ai schimbării în beneficiul protecției mediului (5 aprilie 2022)

Aprobare de către Consiliu

Încurajarea factorilor de decizie și a părților interesate din sectorul tineretului să țină seama de opiniile tinerilor și să le permită acestora să devină actori în politicile și programele publice legate de dezvoltarea durabilă și de combaterea schimbărilor climatice

Europa verde și durabilă

punctul 10 litera (a)

FR

2022 (prima jumătate)

Recomandare a Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană (5 aprilie 2022)

Adoptare de către Consiliu

Actualizarea Recomandării Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană, care a fost adoptată în timpul președinției franceze a UE în 2008, pentru a facilita voluntariatul tinerilor într-o perioadă post-pandemie

Spațiu și participare pentru toți

Conectarea UE cu tineretul

Organizații de tineret și programe europene de tineret

FR, (COM)

2022 (prima jumătate)

Conferința europeană pentru tineret (Strasbourg, 24-26 ianuarie 2022)

Conferința europeană pentru tineret

Societăți incluzive

Europa verde și durabilă

FR, COM

2022 (prima jumătate)

Reuniune informală a miniștrilor tineretului și educației: „Pentru o Europă mai verde și mai durabilă” (Strasbourg, 27 ianuarie 2022)

Schimburi de bune practici

Participarea delegaților tinerilor din fiecare stat membru pentru a face auzită vocea tinerilor

Implicarea tinerilor în chestiuni legate de dezvoltarea durabilă

Europa verde și durabilă

punctul 10 litera (a)

FR

2022 (prima jumătate)

Reuniunea informală a directorilor generali pentru tineret (Bordeaux, 5-6 mai 2022)

Teme:

—

Anul European al Tineretului

| — | Mobilitatea și recunoașterea competențelor lucrătorilor de tineret |
| --- | --- |

—

Mobilitatea și recunoașterea competențelor lucrătorilor de tineret

| — | Sinergii și complementarități între activitățile de voluntariat naționale și transnaționale |
| --- | --- |

—

Sinergii și complementarități între activitățile de voluntariat naționale și transnaționale

Conectarea UE cu tineretul

FR

2022 (prima jumătate)

Seminar privind participarea tinerilor la proiectul european: „Dăm viață Europei: pentru tineri și împreună cu tinerii” (Strasbourg, 9-10 iunie 2022)

Schimburi de bune practici între experți din domeniul participării tinerilor

Acțiuni ulterioare celui de al optulea ciclu și Conferinței privind viitorul Europei

Spațiu și participare pentru toți

Conectarea UE cu tineretul

punctul 10 litera (e)

FR

2022 (a doua jumătate)

Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială (28 noiembrie 2022)

Aprobare de către Consiliu

Integrarea într-un mod mai sistematic a preocupărilor tineretului de astăzi și ale generațiilor viitoare în elaborarea de politici

Facilitarea recunoașterii importanței de a se promova dialogul intergenerațional spre stimularea solidarității și justiției intergeneraționale pentru o Europă puternică, rezilientă, verde și incluzivă

Societăți incluzive

CZ

2022 (a doua jumătate)

Conferința UE pentru tineret (Praga, 11-13 iulie 2022)

Conferința UE pentru tineret

Societăți incluzive

Europa verde și durabilă

CZ, COM

2022 (a doua jumătate)

Reuniunea informală a directorilor generali pentru tineret: legăturile dintre învățarea non-formală și educația formală în domeniul tineretului: răspunsurile oferite prin activitățile pentru tineret la pierderile în materie de învățare legate de COVID-19 și la nevoile educaționale ale refugiaților ucraineni (Praga, 19-20 septembrie 2022)

Schimburi de bune practici

Societăți incluzive

CZ

2022 (a doua jumătate)

Revendicarea viitorului (Conferința de încheiere a Anului European al Tineretului, Bruxelles, 6 decembrie 2022)

Discuție privind efectele de lungă durată ale Anului European al Tineretului

Sănătate mintală și stare de bine

Învățare de calitate

CZ, COM, PE

2023 (prima jumătate)

Conferința UE pentru tineret (Växjö, 20-22 martie 2023)

Rezumatul și concluziile celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii

Reflecții privind dialogul UE cu tinerii ca proces

Societăți incluzive

Spațiu și participare pentru toți

Europa verde și durabilă

SE, COM

2023 (prima jumătate)

Reuniunea informală a directorilor generali pentru tineret (Växjö, 22-23 martie 2023)

Reflecții privind dialogul UE cu tinerii ca proces

Dezbatere privind guvernanța și punerea în aplicare a politicii pentru tineret și rezultatele Conferinței UE pentru tineret

Schimb de bune practici

Societăți incluzive

Spațiu și participare pentru toți

SE

2023 (prima jumătate)

Concluzii ale Consiliului privind dimensiunea socială a unei Europe durabile pentru tineret (mai 2023)

Aprobare de către Consiliu

Recomandări de politici privind dimensiunea socială a unei Europe verzi și durabile care să promoveze includerea tuturor glasurilor și ideilor tinerilor referitoare la dezvoltarea durabilă

Europa verde și durabilă

Societăți favorabile incluziunii

punctul 10 litera (a)

punctul 26

SE

2023 (prima jumătate)

Rezoluție a Consiliului privind rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii (mai 2023)

Aprobare de către Consiliu

Rezumat, reflecție și evaluarea celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii. Consolidarea diseminării informațiilor către tinerii marginalizați, dezvoltarea în continuare a procesului/guvernanței Conferinței UE pentru tineret și dialogului UE cu tinerii pentru a spori incluziunea și feedbackul

Europa verde și durabilă

Societăți favorabile incluziunii

Informare și dialog constructiv

Spațiu și participare pentru toți

SE

2023 (prima jumătate)

Revizuire a Rezoluției Consiliului privind Planul de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2022-2024 (mai 2023)

Aprobare de către Consiliu

Revizuire a Rezoluției Consiliului privind Planul de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2022-2024

Societăți favorabile incluziunii

SE

2023 (prima jumătate)

Conferința privind integrarea politicii pentru tineret în alte domenii de politică (Bruxelles, 19 iunie 2023)

Conferința președinției privind efectele de lungă durată ale Anului European al Tineretului, obiectivul 4: integrarea politicii pentru tineret

Informare și dialog constructiv

Spațiu și participare pentru toți

Conectarea UE cu tineretul

SE

| ES, BE, HU
  Tema generală: „AVEM NEVOIE DE TINERI”
  Obiectivul european pentru tineret nr. 3 - SOCIETĂȚI INCLUZIVE (3) |
| --- |
| Data | Metodă de lucru/instrument | Obiectiv specific orientativ și rezultat | Obiective pentru tineret conexe | Raportul cu Programul european pentru activitățile pentru tineret | La propunerea |
| 2023 (a doua jumătate) | Concluzii ale Consiliului privind promovarea unei agende europene pentru tineret, care să asigure exercitarea deplină a drepturilor tinerilor și plasarea acestora în centrul angajamentului european | Aprobare de către Consiliu
  Contribuție la definirea unui program european pentru activitățile pentru tineret
  Consolidarea drepturilor tinerilor
  Contribuție la definirea provocărilor cu care se confruntă tinerii
  Contribuție la elaborarea de politici care vizează extinderea drepturilor și garantarea unei vieți depline și lipsite de violență | Societăți incluzive | | ES |
| 2023 (a doua jumătate) | Reuniune informală a miniștrilor tineretului, învățământului universitar și educației | Schimburi de bune practici
  Elaborarea unei agende europene care să plaseze tineretul în centrul atenției | Societăți incluzive | | ES |
| 2023 (a doua jumătate) | (posibil) Rezoluție a Consiliului privind obiectivul de revizuire a programelor Erasmus + pentru tineret și Corpul european de solidaritate, pentru a susține punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret | Aprobare de către Consiliu
  Reflectarea și evaluarea programelor, scopurilor, obiectivelor și acțiunilor pentru tineret Oportunitate de manifestare a solidarității Reflecție privind Cadrul multianual | Societăți favorabile incluziunii | | ES (COM) |
| 2023 (a doua jumătate) | Conferința UE pentru tineret (Alicante, 2-4 octombrie 2023) | Se va stabili o temă dintre cele identificate de conferințe/seminare | Societăți favorabile incluziunii | | ES, COM |
| 2023 (a doua jumătate) | Reuniunea informală a directorilor generali pentru tineret (Alicante, 4-5 octombrie 2023) | | | | ES |
| 2024 (prima jumătate) | (posibil) Reuniune a directorilor generali cu privire la tineret și schimb de opinii la nivel înalt cu directorii agențiilor naționale | Evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE pentru tineret 2019-2027; reflecții privind Erasmus + 2021-2027 – capitolul „Tineret” și Corpul european de solidaritate 2021-2027 | Toate obiectivele pentru tineret | punctul 13 litera (a) capacitare/calitate, inovare, recunoaștere
  punctul 36 | COM și BE |
| 2024 (prima jumătate) | (posibil) Concluzii ale Consiliului pe tema „a nu lăsa pe nimeni în urmă” (titlu provizoriu) | Aprobare de către Consiliu
  Concluzii ale Consiliului pe tema „a nu lăsa pe nimeni în urmă: condiții propice pentru incluziunea socială a tuturor tinerilor” (4) | Societăți favorabile incluziunii | punctele 3, 4, 5, 6, 10 litera (d), 13 litera (b), 16, 19, 20, 21, 22, 33, 34 | BE |
| 2024 (prima jumătate) | (posibil) Conferință pe tema societăților incluzive pentru tineri | Conferința UE pentru tineret | Societăți favorabile incluziunii | punctele 3, 4, 5, 6, 10 litera (d), 13 litera (b), 16, 19, 20, 21, 22, 33, 34 | BE |
| 2024 (prima jumătate) | (posibil) Conferință privind activitățile pentru tineret (5) (cu accent pe nivelul local și democrație: Aici începe, de obicei, experiența tinerilor în domeniul activităților pentru tineret, iar majoritatea acestor activități se desfășoară de obicei la nivel local.) | Recomandări de politici
  Compendiu de bune practici
  Alinierea cu programul european pentru activitățile pentru tineret/Procesul de la Bonn
  În cooperare cu „Europe goes local”și „Democracy Reloading”
  „Repere pentru viitor”, care plasează „oferta locală de activități pentru tineret” în fruntea celor trei puncte de la rubrica „Oferta de activități pentru tineret”. La punctul 7 din Declarația finală a celei de a treia Convenții europene privind activitățile pentru tineret se menționează că „o ofertă de bază de activități locale pentru tineret ar trebui să includă, prin urmare, o strategie clară cu privire la consolidarea incluziunii sociale și a diversității în rândul tinerilor participanți” (6). | Organizații de tineret și programe europene de tineret
  Societăți favorabile incluziunii | punctele 3, 8, 10 literele (a), (c), (e), 13 literele (b), (c), 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38, 39 | BE |
| 2024 (prima jumătate) | (posibil) Rezoluție a Consiliului privind politica în domeniul activităților pentru tineret într-o nouă Europă | Aprobare de către Consiliu
  (posibil) Recomandări de politică privind rolul activităților pentru tineret în orașele adaptate copiilor și tinerilor și rolul spațiului public (de exemplu, activitățile locale pentru tineret și orașele adaptate tinerilor)
  Schimburi de bune practici cu orașele etichetate drept adaptate tinerilor și cu Capitalele europene ale tineretului: „spațiile publice pentru tineri”, „dreptul la joacă” și legăturile cu învățarea (formală, non-formală și informală) pentru realizarea unui „spațiu european de învățare” | Toate obiectivele pentru tineret | punctele 3, 8, 10 literele (a), (c), (e), 13 literele (b), (c), 14,16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38, 39 | BE |
| 2024 (prima jumătate) | (posibil) Seminar cu privire la evaluarea și actualizarea programelor europene și internaționale din domeniul copiilor, tineretului și drepturilor copiilor | Evaluare și recomandări
  Actualizarea concluziilor Consiliului
  Explorarea temei „dreptul la joacă” și a legăturilor cu învățarea formală, nonformală și informală | Informare și dialog constructiv | | BE (și, posibil, COM) |
| 2024 (prima jumătate) | Capitala europeană a tineretului | Președinția BE va sublinia rolul orașului Gent drept Capitală europeană a tineretului 2024 | | punctul 10 litera (c), punctul 39 | BE |
| 2024 (a doua jumătate) | (posibil) Rezoluție a Consiliului privind cel de al zecelea ciclu al dialogului UE cu tinerii | Aprobare de către Consiliu | Spațiu și participare pentru toți | punctele 1, 2, 6, 21, 22 | HU |
| 2024 (a doua jumătate) | (posibil) Concluzii ale Consiliului privind crearea condițiilor care să le permită tinerilor să își împlinească potențialul în zonele rurale | Aprobare de către Consiliu | Sprijinirea tinerilor din zonele rurale | punctele 1, 2, 5,
  13 litera (d), 21, 26 | HU |
| 2024 (a doua jumătate) | Conferință privind prioritățile trioului de președinții/metoda deschisă de coordonare | Conferința UE pentru tineret și reuniunea directorilor generali
  Rezultatul final al ciclului dialogului UE cu tinerii în cursul trioului de președinții ES-BE-HU | Societăți incluzive
  Spațiu și participare pentru toți
  Sprijinirea tinerilor din zonele rurale | punctele 1, 2, 6, 13 litera (b),
  19, 21 | HU |
| 2024 (a doua jumătate) | (posibil) Reuniune informală a miniștrilor tineretului | Schimburi de bune practici | Societăți incluzive
  Sprijinirea tinerilor din zonele rurale | | HU |
| 2024 (a doua jumătate) | (Conferință) Eveniment de sintetizare, revizuire și evaluare a primelor zece cicluri ale dialogului (structurat) al UE cu tinerii | Prezentare generală a celor zece cicluri ale dialogului (structurat) al UE cu tinerii | Spațiu și participare pentru toți
  Informare și dialog constructiv | punctele 1, 2, 6, 26 | HU, ES, BE, (posibil, COM) |
| 2024 (a doua jumătate) | (Seminar) Instrumente pentru crearea condițiilor care să le permită tinerilor să își împlinească potențialul în zonele rurale | Schimburi de bune practici la nivel intersectorial și interinstituțional
  Elaborarea de recomandări | Sprijinirea tinerilor din zonele rurale
  Spațiu și participare pentru toți
  Organizații de tineret și programe europene de tineret
  Învățare de calitate | punctele 1, 5, 11,
  13 litera (a), 24, 33, 37 | HU (și, posibil, COM) |

ES, BE, HU

Tema generală: „AVEM NEVOIE DE TINERI”

Obiectivul european pentru tineret nr. 3 - SOCIETĂȚI INCLUZIVE (3)

Data

Metodă de lucru/instrument

Obiectiv specific orientativ și rezultat

Obiective pentru tineret conexe

Raportul cu Programul european pentru activitățile pentru tineret

La propunerea

2023 (a doua jumătate)

Concluzii ale Consiliului privind promovarea unei agende europene pentru tineret, care să asigure exercitarea deplină a drepturilor tinerilor și plasarea acestora în centrul angajamentului european

Aprobare de către Consiliu

Contribuție la definirea unui program european pentru activitățile pentru tineret

Consolidarea drepturilor tinerilor

Contribuție la definirea provocărilor cu care se confruntă tinerii

Contribuție la elaborarea de politici care vizează extinderea drepturilor și garantarea unei vieți depline și lipsite de violență

Societăți incluzive

ES

2023 (a doua jumătate)

Reuniune informală a miniștrilor tineretului, învățământului universitar și educației

Schimburi de bune practici

Elaborarea unei agende europene care să plaseze tineretul în centrul atenției

Societăți incluzive

ES

2023 (a doua jumătate)

(posibil) Rezoluție a Consiliului privind obiectivul de revizuire a programelor Erasmus + pentru tineret și Corpul european de solidaritate, pentru a susține punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret

Aprobare de către Consiliu

Reflectarea și evaluarea programelor, scopurilor, obiectivelor și acțiunilor pentru tineret Oportunitate de manifestare a solidarității Reflecție privind Cadrul multianual

Societăți favorabile incluziunii

ES (COM)

2023 (a doua jumătate)

Conferința UE pentru tineret (Alicante, 2-4 octombrie 2023)

Se va stabili o temă dintre cele identificate de conferințe/seminare

Societăți favorabile incluziunii

ES, COM

2023 (a doua jumătate)

Reuniunea informală a directorilor generali pentru tineret (Alicante, 4-5 octombrie 2023)

ES

2024 (prima jumătate)

(posibil) Reuniune a directorilor generali cu privire la tineret și schimb de opinii la nivel înalt cu directorii agențiilor naționale

Evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE pentru tineret 2019-2027; reflecții privind Erasmus + 2021-2027 – capitolul „Tineret” și Corpul european de solidaritate 2021-2027

Toate obiectivele pentru tineret

punctul 13 litera (a) capacitare/calitate, inovare, recunoaștere

punctul 36

COM și BE

2024 (prima jumătate)

(posibil) Concluzii ale Consiliului pe tema „a nu lăsa pe nimeni în urmă” (titlu provizoriu)

Aprobare de către Consiliu

Concluzii ale Consiliului pe tema „a nu lăsa pe nimeni în urmă: condiții propice pentru incluziunea socială a tuturor tinerilor” (4)

Societăți favorabile incluziunii

punctele 3, 4, 5, 6, 10 litera (d), 13 litera (b), 16, 19, 20, 21, 22, 33, 34

BE

2024 (prima jumătate)

(posibil) Conferință pe tema societăților incluzive pentru tineri

Conferința UE pentru tineret

Societăți favorabile incluziunii

punctele 3, 4, 5, 6, 10 litera (d), 13 litera (b), 16, 19, 20, 21, 22, 33, 34

BE

2024 (prima jumătate)

(posibil) Conferință privind activitățile pentru tineret (5) (cu accent pe nivelul local și democrație: Aici începe, de obicei, experiența tinerilor în domeniul activităților pentru tineret, iar majoritatea acestor activități se desfășoară de obicei la nivel local.)

Recomandări de politici

Compendiu de bune practici

Alinierea cu programul european pentru activitățile pentru tineret/Procesul de la Bonn

În cooperare cu „Europe goes local”și „Democracy Reloading”

„Repere pentru viitor”, care plasează „oferta locală de activități pentru tineret” în fruntea celor trei puncte de la rubrica „Oferta de activități pentru tineret”. La punctul 7 din Declarația finală a celei de a treia Convenții europene privind activitățile pentru tineret se menționează că „o ofertă de bază de activități locale pentru tineret ar trebui să includă, prin urmare, o strategie clară cu privire la consolidarea incluziunii sociale și a diversității în rândul tinerilor participanți” (6).

Organizații de tineret și programe europene de tineret

Societăți favorabile incluziunii

punctele 3, 8, 10 literele (a), (c), (e), 13 literele (b), (c), 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38, 39

BE

2024 (prima jumătate)

(posibil) Rezoluție a Consiliului privind politica în domeniul activităților pentru tineret într-o nouă Europă

Aprobare de către Consiliu

(posibil) Recomandări de politică privind rolul activităților pentru tineret în orașele adaptate copiilor și tinerilor și rolul spațiului public (de exemplu, activitățile locale pentru tineret și orașele adaptate tinerilor)

Schimburi de bune practici cu orașele etichetate drept adaptate tinerilor și cu Capitalele europene ale tineretului: „spațiile publice pentru tineri”, „dreptul la joacă” și legăturile cu învățarea (formală, non-formală și informală) pentru realizarea unui „spațiu european de învățare”

Toate obiectivele pentru tineret

punctele 3, 8, 10 literele (a), (c), (e), 13 literele (b), (c), 14,16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38, 39

BE

2024 (prima jumătate)

(posibil) Seminar cu privire la evaluarea și actualizarea programelor europene și internaționale din domeniul copiilor, tineretului și drepturilor copiilor

Evaluare și recomandări

Actualizarea concluziilor Consiliului

Explorarea temei „dreptul la joacă” și a legăturilor cu învățarea formală, nonformală și informală

Informare și dialog constructiv

BE (și, posibil, COM)

2024 (prima jumătate)

Capitala europeană a tineretului

Președinția BE va sublinia rolul orașului Gent drept Capitală europeană a tineretului 2024

punctul 10 litera (c), punctul 39

BE

2024 (a doua jumătate)

(posibil) Rezoluție a Consiliului privind cel de al zecelea ciclu al dialogului UE cu tinerii

Aprobare de către Consiliu

Spațiu și participare pentru toți

punctele 1, 2, 6, 21, 22

HU

2024 (a doua jumătate)

(posibil) Concluzii ale Consiliului privind crearea condițiilor care să le permită tinerilor să își împlinească potențialul în zonele rurale

Aprobare de către Consiliu

Sprijinirea tinerilor din zonele rurale

punctele 1, 2, 5,

13 litera (d), 21, 26

HU

2024 (a doua jumătate)

Conferință privind prioritățile trioului de președinții/metoda deschisă de coordonare

Conferința UE pentru tineret și reuniunea directorilor generali

Rezultatul final al ciclului dialogului UE cu tinerii în cursul trioului de președinții ES-BE-HU

Societăți incluzive

Spațiu și participare pentru toți

Sprijinirea tinerilor din zonele rurale

punctele 1, 2, 6, 13 litera (b),

19, 21

HU

2024 (a doua jumătate)

(posibil) Reuniune informală a miniștrilor tineretului

Schimburi de bune practici

Societăți incluzive

Sprijinirea tinerilor din zonele rurale

HU

2024 (a doua jumătate)

(Conferință) Eveniment de sintetizare, revizuire și evaluare a primelor zece cicluri ale dialogului (structurat) al UE cu tinerii

Prezentare generală a celor zece cicluri ale dialogului (structurat) al UE cu tinerii

Spațiu și participare pentru toți

Informare și dialog constructiv

punctele 1, 2, 6, 26

HU, ES, BE, (posibil, COM)

2024 (a doua jumătate)

(Seminar) Instrumente pentru crearea condițiilor care să le permită tinerilor să își împlinească potențialul în zonele rurale

Schimburi de bune practici la nivel intersectorial și interinstituțional

Elaborarea de recomandări

Sprijinirea tinerilor din zonele rurale

Spațiu și participare pentru toți

Organizații de tineret și programe europene de tineret

Învățare de calitate

punctele 1, 5, 11,

13 litera (a), 24, 33, 37

HU (și, posibil, COM)

---

(1)  Elaborat de președinția SI, pe baza informațiilor din documentul Comisiei (ST 9264/18 ADD 1) cu privire la „Posibile acțiuni pentru un viitor Plan de lucru pentru tineret pentru perioada 2019-2021” și a informațiilor actualizate primite de triourile de președinții FR-CZ-SE și ES-BE-HU.

(2)  A se vedea Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind cadrul pentru instituirea unui program european pentru activitățile pentru tineret (2020/C 415/01).

(3)  Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (2018/C 456/01).

(4)  Posibil pas înainte în cooperarea transsectorială cu sectorul social, al forței de muncă, al educației, al sănătății etc. Documente de referință de sprijin solicitate de Echipa de cercetători europeni care lucrează în domeniul tineretului.

(5)  Conferința europeană va explora, de asemenea, tema „dreptului la joacă” și legăturile cu învățarea formală, nonformală și informală.

(6)  În strânsă cooperare cu parteneriatul dintre Comisia Europeană și Consiliul Europei în domeniul tineretului și Comunitatea de practică pentru programul european pentru activitățile pentru tineret (EYWA). Sprijin solicitat tot de Echipa de cercetători europeni care lucrează în domeniul tineretului (PEYR)

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/21

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea socială a unei Europe durabile pentru tineret

(2023/C 185/06)

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND:

| 1. | Că obiectivele europene pentru tineret #3 și #10, astfel cum sunt anexate la Strategia UE pentru tineret, intitulate „Societăți favorabile incluziunii” și „Europa verde și durabilă”, sunt „facilitarea și asigurarea incluziunii tuturor tinerilor în societate” și „să se ajungă la o societate în care toți tinerii să fie activi din punct de vedere ecologic, informați și capabili să producă o schimbare prin acțiunile lor cotidiene” (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Că tinerii sunt agenți (2) puternici ai schimbării și inovării și parteneri esențiali în punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a altor acorduri și instrumente multilaterale, inclusiv a Acordului de la Paris privind schimbările climatice (3) și a Pactului verde european (4). În plus, principiul conform căruia nimeni nu va fi lăsat în urmă este reiterat în Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă (5). În conformitate cu Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, fiecare copil are dreptul să își exprime liber opiniile în toate chestiunile care îl afectează (6). Tinerii au dreptul de a participa în mod semnificativ la elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea, evaluarea și urmărirea politicilor care îi afectează, precum și la societate în general (7). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Recunoașterea dialogului și a responsabilității între generații ca piatră de temelie a unui proces solid de elaborare a politicilor (8), recunoașterea rolului esențial al tinerilor în acțiunile de mediu și importanța evidențierii progreselor înregistrate în promovarea unei implicări semnificative a tinerilor (9). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Anul European al Tineretului 2022 (10) a oferit un impuls pentru a capacita și a sprijini tinerii, inclusiv tinerii cu mai puține oportunități, să dobândească cunoștințe și competențe relevante pentru a deveni cetățeni activi și implicați și actori ai schimbării. În cadrul conferinței de încheiere a Anului European al Tineretului intitulată „Revendicarea viitorului”, care a avut loc la 6 decembrie 2022, factorii de decizie politică și părțile interesate din domeniul tineretului și-au reiterat angajamentul comun de a integra o perspectivă a tineretului în procesul de elaborare a politicilor și de a-și spori participarea la procesele de elaborare a politicilor. De asemenea, s-a solicitat să se pună un accent mai mare pe asistența medicală preventivă, pe combaterea problemelor de sănătate mintală și a singurătății, precum și pe participarea sporită la activități sportive organizate. |
| --- | --- |

4.

CONȘTIENȚI CĂ:

| 5. | Abordarea dimensiunii sociale a dezvoltării durabile (11) este un aspect esențial pentru capacitarea grupurilor vulnerabile în societate. Aspectele legate de dezvoltarea durabilă sunt intersecționale. Excluziunea socioeconomică și excluziunea democratică merg mână în mână, afectând măsura în care tinerii sunt capabili să se implice în acțiuni de dezvoltare durabilă. Pentru a realiza o dezvoltare echitabilă, durabilă și incluzivă prin procese democratice, este necesar să se ia în considerare toate perspectivele și opiniile, pe baza principiilor libertății de exprimare și libertății presei și prin intermediul unor procese incluzive la toate nivelurile. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Grupul pe care îl definim drept „tineret” cuprinde o multitudine de identități, cu abilități, nevoi, dorințe, resurse și interese diferite, care se confruntă cu provocări și oportunități diverse și provine din medii educaționale, culturale, geografice, economice și sociale diferite. Aceste diferențe influențează interesele, posibilitățile și capacitatea de a se implica în acțiuni pentru dezvoltare durabilă și mediu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Factori precum diferențele în ceea ce privește densitatea populației și structura demografică, și anume cele existente între zonele urbane, rurale și îndepărtate, periferice, mai puțin dezvoltate și regiunile ultraperiferice, afectează, de asemenea, accesibilitatea și disponibilitatea infrastructurii durabile pentru tineri. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pandemia de COVID-19, criza energetică declanșată de războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și criza climatică au scos la lumină inegalitățile din societățile noastre, deoarece crizele au afectat grupurile de tineri în mod diferit, iar unele grupuri în mod disproporționat. Inegalitățile în ceea ce privește accesul la drepturile omului pentru tinerii cu mai puține oportunități, cum ar fi accesul la educație și la asistență medicală, au devenit și mai evidente în timpul acestor crize. Condițiile prealabile, cum ar fi sănătatea mintală și fizică, condițiile de viață și de locuit, accesul la învățarea formală, nonformală și informală, oportunitățile de angajare și activitățile de petrecere a timpului liber, sunt de o importanță crucială pentru reziliența tinerilor și pentru oportunitățile lor de a trăi în mod durabil. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Democrația și drepturile omului sunt indivizibile în raport cu dezvoltarea durabilă, deoarece schimbările climatice au un impact disproporționat asupra grupurilor marginalizate aflate în situații vulnerabile. Persoanele cu cele mai puține resurse se confruntă cu cele mai mari dificultăți de adaptare la schimbările climatice (12), iar persoanele expuse riscului de sărăcie sunt mai susceptibile să se confrunte cu un risc mai mare de expunere la poluare și la probleme de mediu (13). În plus, tinerii care depind, într-un fel sau altul, de resurse naturale, pentru a munci, a trăi sau a se implica în tradițiile lor culturale, pot fi afectați negativ de schimbările climatice în moduri care le pun în pericol puterea de a-și modela propria viață (14). |
| --- | --- |

9.

CONSIDERĂ CĂ:

| 10. | Toți tinerii ar trebui să aibă condiții bune de viață, perspective de angajare, puterea de a-și modela viața și de a influența procesul de elaborare a politicilor și dezvoltarea societății. Tinerii reprezintă unul dintre punctele forte ale societăților noastre, pe lângă faptul că sunt titulari de drepturi individuale și actori ai schimbării (15). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Cunoștințele, perspectivele și experiențele tinerilor contribuie la luarea unor decizii politice mai bine orientate și reprezintă resurse valoroase în procesul democratic. Politica de tineret ar trebui să adopte o abordare duală prin dezvoltarea și formularea de inițiative direct cu tinerii, pentru și de către aceștia, printr-o participare activă și semnificativă a tinerilor și prin integrarea politicii de tineret în toate domeniile de politică. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Politica de tineret a UE, inclusiv dialogul UE cu tinerii, ar trebui să contribuie la crearea unei societăți pentru toate generațiile prezente și viitoare, în care să fie discutate și soluționate cele mai mari provocări legate de aspecte sociale precum sărăcia, singurătatea involuntară (16), sănătatea mintală, dezvoltarea durabilă și schimbările climatice, fără a deteriora situația la nivel mondial. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Creșterea incluziunii sociale a tuturor tinerilor este necesară pentru a promova înțelegerea actualelor provocări mondiale interconectate cu care se confruntă lumea și pentru a-i sprijini pe tineri în dobândirea cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor necesare pentru o viață mai durabilă și pentru a contribui atât individual, cât și colectiv la o societate mai durabilă. Programele UE pentru tineret Erasmus+ și Corpul european de solidaritate, precum și alte programe și activități de voluntariat sau de servicii civice la nivelul UE și la nivel național, în cazul în care acestea există, precum și inițiativele de participare civică, pot fi instrumente utile în acest scop. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Toți tinerii ar trebui să aibă acces la informații și date verificate, bazate pe dovezi, formulate într-un mod accesibil tinerilor și în mai multe limbi, pentru a se asigura că toți tinerii pot asimila informațiile și își pot dezvolta un comportament durabil și rolul lor de agenți ai schimbării și de cetățeni informați. |
| --- | --- |

14.

EVIDENȚIAZĂ:

| 15. | Că, având în vedere amploarea mondială a unor provocări precum pandemia de COVID-19, schimbările climatice și pierderea biodiversității, este necesară o cooperare cât mai largă, la toate nivelurile, care să garanteze participarea semnificativă și eficace a tinerilor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Necesitatea unei mai mari implicări a tinerilor în politicile de dezvoltare durabilă la toate nivelurile, pentru a valorifica potențialul și creativitatea tinerilor, recunoscând că investițiile în tineri oferă o pârghie puternică pentru un viitor durabil. Necesitatea unui dialog privind aspectele etice și sociale legate de dezvoltarea durabilă, atât în rândul tinerilor, cât și între generații în societate, de exemplu, prin intermediul dialogului intergenerațional, este esențială pentru a stimula speranța și pentru a crea înțelegere și respect față de diferitele perspective și realități. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Că mulți tineri din Europa sunt conștienți de aspectele legate de mediu și durabilitate și se mobilizează pentru preocupările lor în aceste domenii. În același timp, există tineri care nu sunt implicați în chestiuni societale. Nivelul de mobilizare și de implicare variază de la un tânăr la altul, în funcție de diferiți factori, cum ar fi, de exemplu, accesul la informații, nivelul de educație, statutul socioeconomic sau localizarea geografică. Diferitele grupuri de tineri au nevoie de diferite tipuri de încurajare și sprijin pentru a participa la dezvoltarea societății. Prin urmare, este necesar să se adopte o abordare holistică și să se elaboreze acțiuni participative și favorabile incluziunii atunci când se abordează aspecte precum dezvoltarea durabilă, drepturile omului, egalitatea de gen, egalitatea de șanse, justiția socială și schimbările climatice. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Organizațiile de tineret, activitățile pentru tineret și alte activități de învățare nonformală și informală sunt importante pentru furnizarea de informații și sprijin tinerilor care se află în afara structurilor formale și sunt adesea complementare serviciilor furnizate de autoritățile publice la toate nivelurile. |
| --- | --- |

18.

IAU ACT DE:

| 19. | Mesajul participanților la Conferința UE pentru tineret din martie 2023 cu privire la importanța de a oferi tinerilor informații de încredere, accesibile și ușor de utilizat și acces la educație formală și nonformală privind durabilitatea și schimbările climatice. Iau act, de asemenea, de mesajul lor privind importanța utilizării abordărilor intergeneraționale și interdisciplinare pentru a capacita tinerii, oferindu-le informațiile, cunoștințele și instrumentele necesare cu privire la modul în care se pot implica în practici durabile și favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

19.

INVITĂ STATELE MEMBRE, LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE:

| 20. | Să ofere structuri de guvernanță accesibile, durabile și pe mai multe niveluri (17), precum și oportunități pentru organizațiile de tineret și pentru tineri, inclusiv pentru grupurile de tineri subreprezentate, în conformitate cu bunele practici existente, de exemplu Codul de bune practici al Consiliului Europei pentru participarea civilă la procesul decizional (18), astfel încât să permită o implicare semnificativă și să faciliteze mecanisme accesibile pentru a oferi feedback și a efectua evaluarea unor astfel de procese. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Să promoveze în mod nonformal oportunități educaționale pentru a permite lucrătorilor de tineret să își dezvolte cunoștințele, aptitudinile și competențele necesare pentru a aborda, în practicile lor, aspectele legate de incluziunea socială și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Să încurajeze dezvoltarea oportunităților de formare și de învățare profesională pentru educatori (19), inclusiv pentru lucrătorii de tineret, pentru a informa, educa și responsabiliza mai bine toți tinerii în chestiuni de dezvoltare durabilă, astfel încât tinerii să aibă posibilitatea de a face alegeri durabile și în cunoștință de cauză în viața de zi cu zi și să fie implicați în procesele decizionale. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Să acorde prioritate sănătății mintale și bunăstării tinerilor, în special prin recunoașterea problemelor de sănătate mintală drept una dintre cele mai importante preocupări în materie de sănătate pentru tineri (20), prin consolidarea promovării sănătății mintale bazate pe cunoaștere, a alfabetizării în materie de sănătate mintală și a eforturilor de prevenire în diferite contexte prin abordări transsectoriale și prin promovarea și dezvoltarea unui acces echitabil la servicii de sănătate de calitate care sunt integrate, sigure și centrate pe oameni, pentru a îmbunătăți sănătatea, bunăstarea și calitatea vieții tinerilor, sporind astfel forța și reziliența societății în ansamblu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Să ia în considerare aplicarea unei perspective a tineretului bazate pe drepturi (21) în cazul politicilor privind infrastructura durabilă, în special în ceea ce privește transportul public și locuințele accesibile și la prețuri abordabile, pentru a oferi opțiuni durabile și ecologice pentru toți tinerii. |
| --- | --- |

24.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA EUROPEANĂ, RESPECTÂND PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII, ÎN DOMENIILE LOR DE COMPETENȚĂ ȘI LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE:

| 25. | Să ia în considerare rezultatele celui de al nouălea ciclu al dialogului UE cu tinerii în conceperea și punerea în aplicare a viitoarelor politici legate de incluziunea socială și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Să asigure accesul tuturor tinerilor la drepturile lor în conformitate cu declarațiile și convențiile internaționale, prin includerea unei perspective a tineretului bazate pe drepturi în conceperea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea măsurilor care îi afectează pe tineri la toate nivelurile. Este important să li se permită factorilor de decizie să dețină competențele necesare și să aibă acces la instrumentele adecvate pentru a crea procese decizionale favorabile incluziunii și participative. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Să sprijine în continuare cercetarea și analiza, utilizând instrumentele existente, cum ar fi Youth Wiki (22), și să colecteze date defalcate cu privire la corelația dintre excluziunea socială și schimbările climatice, pe de o parte, și sănătatea mintală, bunăstarea și condițiile de viață ale tinerilor, pe de altă parte, ținând seama de faptul că ar putea fi nevoie de noi indicatori și mecanisme de monitorizare pentru a măsura impactul excluziunii sociale și al schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Să îmbunătățească accesibilitatea diferitelor mecanisme de participare, cum ar fi consiliile tinerilor, audierile cu participarea tinerilor și conferințele participative, inclusiv dialogul UE cu tinerii, precum și a instrumentelor digitale de participare, asigurându-se că acestea sunt axate pe preocupările diferitelor grupuri de tineri din societate, inclusiv ale grupurilor de tineri nereprezentate și subreprezentate, pentru a le permite să participe și să-și asume roluri de lider în cadrul unor astfel de mecanisme. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Să utilizeze întregul potențial al programului Erasmus+, al Corpului european de solidaritate și al FSE+, inclusiv, după caz, al inițiativei ALMA, pentru a crea oportunități pentru proiecte și acțiuni de mobilitate, inclusiv mobilitate hibridă, mai favorabile incluziunii și mai durabile, pentru toți tinerii. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe participarea tinerilor cu mai puține oportunități. |
| --- | --- |

29.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 30. | Să asigure măsuri de informare pe termen lung la nivel european, inclusiv prin intermediul Portalului european pentru tineret și al altor instrumente de informare relevante, într-un mod adaptat tinerilor, favorabil incluziunii, multilingv și accesibil, în legătură cu politicile și programele UE legate de dezvoltarea durabilă și schimbările climatice, precum și cu procesele participative din cadrul instituțiilor europene. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Să faciliteze oportunitățile de activități de învățare reciprocă privind durabilitatea și incluziunea. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Să promoveze și să sprijine în continuare o abordare transsectorială și sinergiile cu alte inițiative, cum ar fi „Coaliția în domeniul educației privind clima”, Recomandarea Consiliului privind învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă (23) și „Noul Bauhaus european”. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Anexa 3 la Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027, JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

(2)  Concluziile Consiliului privind o abordare cuprinzătoare pentru accelerarea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă – O reconstrucție mai temeinică după criza provocată de pandemia de COVID-19 (doc. 9850/21).

(3)  Organizația Națiunilor Unite, Acordul de la Paris, 2015.

(4)  Comisia Europeană, Comunicarea Comisiei, Pactul verde european, COM (2019) 640 final.

(5)  Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă; Adunarea Generală a ONU, A/RES/70/1.

(6)  Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului. Rezoluția Adunării Generale a ONU 44/25.

(7)  Concluziile Consiliului privind protejarea și crearea de spații civice pentru tineri care să faciliteze participarea semnificativă a tineretului (JO C 501 I, 13.12.2021, p. 19).

(8)  Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială (JO C 495, 29.12.2022, p. 56).

(9)  Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper, a treia versiune oficială, mai 2022.

(10)  Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022), JO L 462, 28.12.2021, p. 1-9.

(11)  Pentru o definiție a „dimensiunii sociale a dezvoltării durabile”, a se vedea anexa II la anexă.

(12)  Organizația Națiunilor Unite, Raportul mondial privind tineretul (2020).

(13)  Eurostat, Indicatori privind calitatea vieții - mediul natural și de viață, 2022.

(14)  Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice”, COM(2021) 82 final.

(15)  Concluziile Consiliului privind promovarea implicării tinerilor ca agenți ai schimbării în beneficiul protecției mediului (JO C 159, 12.4.2022, p. 9).

(16)  Pentru o definiție a „singurătății”, a se vedea anexa II la anexă.

(17)  Concluziile Consiliului privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale, JO C 241, 21.6.2021, p. 3.

(18)  Consiliul Europei, Codul de bune practici pentru participarea civilă la procesul decizional, CONF/PLE(2009)CODE1.

(19)  Pentru o definiție a „educatorilor”, a se vedea anexa II la anexă.

(20)  Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Copiii și sănătatea mintală: abordări preventive ale anxietății și depresiei, Oficiul pentru Publicații, 2021.

(21)  Pentru o definiție a „perspectivei tineretului bazate pe drepturi”, a se vedea anexa II la anexă.

(22)  Youth Wiki este o platformă online găzduită de Comisia Europeană, care prezintă informații cu privire la politicile de tineret ale țărilor europene.

(23)  JO C 243, 27.6.2022, p. 1-9.

---

ANEXĂ I

TRIMITERI

La adoptarea prezentelor concluzii, Consiliul și reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, au luat act de următoarele documente:

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Pactul verde european, COM(2019) 640 final. |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Pactul verde european, COM(2019) 640 final.

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice, COM(2021) 82 final. |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice, COM(2021) 82 final.

| — | Concluziile Consiliului privind o abordare cuprinzătoare pentru accelerarea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă – O reconstrucție mai temeinică după criza provocată de pandemia de COVID-19 (doc. 9850/21). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind o abordare cuprinzătoare pentru accelerarea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă – O reconstrucție mai temeinică după criza provocată de pandemia de COVID-19 (doc. 9850/21).

| — | Concluziile Consiliului privind protejarea și crearea de spații civice pentru tineri care să faciliteze participarea semnificativă a tineretului (JO C 501 I, 13.12.2021, p. 19). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind protejarea și crearea de spații civice pentru tineri care să faciliteze participarea semnificativă a tineretului (JO C 501 I, 13.12.2021, p. 19).

| — | Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială (JO C 495, 29.12.2022, p. 56). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind promovarea dimensiunii intergeneraționale în domeniul tineretului pentru a facilita dialogul și coeziunea socială (JO C 495, 29.12.2022, p. 56).

| — | Concluziile Consiliului privind promovarea implicării tinerilor ca agenți ai schimbării în beneficiul protecției mediului (JO C 159, 12.4.2022, p. 9). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind promovarea implicării tinerilor ca agenți ai schimbării în beneficiul protecției mediului (JO C 159, 12.4.2022, p. 9).

| — | Concluziile Consiliului privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale, JO C 241, 21.6.2021, p. 3. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale, JO C 241, 21.6.2021, p. 3.

| — | Consiliul Europei, Codul de bune practici pentru participarea civilă la procesul decizional, CONF/PLE (2009)CODE1. |
| --- | --- |

—

Consiliul Europei, Codul de bune practici pentru participarea civilă la procesul decizional, CONF/PLE (2009)CODE1.

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, COM/2021/101 final. |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, COM/2021/101 final.

| — | Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022), JO L 462, 28.12.2021, p. 1-9. |
| --- | --- |

—

Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022), JO L 462, 28.12.2021, p. 1-9.

| — | Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Copiii și sănătatea mintală: abordări preventive ale anxietății și depresiei: Platforma europeană pentru investiția în copii, Oficiul pentru Publicații, 2021. |
| --- | --- |

—

Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Copiii și sănătatea mintală: abordări preventive ale anxietății și depresiei: Platforma europeană pentru investiția în copii, Oficiul pentru Publicații, 2021.

| — | Eurostat, Indicatori privind calitatea vieții – mediul natural și de viață, septembrie 2022. |
| --- | --- |

—

Eurostat, Indicatori privind calitatea vieții – mediul natural și de viață, septembrie 2022.

| — | Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană, Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10). |
| --- | --- |

—

Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană, Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10).

| — | Cadrul pentru punerea în aplicare a Strategiei Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind educația pentru dezvoltare durabilă în perioada 2021-2030. |
| --- | --- |

—

Cadrul pentru punerea în aplicare a Strategiei Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind educația pentru dezvoltare durabilă în perioada 2021-2030.

| — | JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D’Hombres, B., Pasztor, Z. și Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data (Singurătatea în UE. Informații provenind din sondaje și date publicate în mass-media digitală), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021. |
| --- | --- |

—

JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D’Hombres, B., Pasztor, Z. și Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data (Singurătatea în UE. Informații provenind din sondaje și date publicate în mass-media digitală), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

| — | OCDE, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights (Predarea în favoarea acțiunii în domeniul climatic – sinteză), 2021. |
| --- | --- |

—

OCDE, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights (Predarea în favoarea acțiunii în domeniul climatic – sinteză), 2021.

| — | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027, JO C 456, 18.12.2018. |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027, JO C 456, 18.12.2018.

| — | Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper, a treia versiune oficială, mai 2022. |
| --- | --- |

—

Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper, a treia versiune oficială, mai 2022.

| — | Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă; Adunarea Generală a ONU, A/RES/70/1. |
| --- | --- |

—

Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă; Adunarea Generală a ONU, A/RES/70/1.

| — | Organizația Națiunilor Unite, Raportul mondial privind tineretul (2020). |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Raportul mondial privind tineretul (2020).

| — | Organizația Națiunilor Unite, Acordul de la Paris, 2015. |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Acordul de la Paris, 2015.

| — | Organizația Națiunilor Unite, Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, Culegere de tratate a ONU, vol. 2515, 2006. |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, Culegere de tratate a ONU, vol. 2515, 2006.

| — | Organizația Națiunilor Unite, Convenția privind accesul la informații, participarea publicului la procesul luării de decizii și accesul la justiție în chestiuni ecologice, Aarhus, 1998. |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Convenția privind accesul la informații, participarea publicului la procesul luării de decizii și accesul la justiție în chestiuni ecologice, Aarhus, 1998.

| — | Organizația Națiunilor Unite, Convenția cu privire la drepturile copilului (1989) Tratatul nr. 27531, Culegerea de tratate a Organizației Națiunilor Unite, vol. 1577, articolul 12. |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Convenția cu privire la drepturile copilului (1989) Tratatul nr. 27531, Culegerea de tratate a Organizației Națiunilor Unite, vol. 1577, articolul 12.

| — | Organizația Națiunilor Unite, Declarația universală a drepturilor omului, 1948. |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Declarația universală a drepturilor omului, 1948.

| — | Organizația Națiunilor Unite, Raportul Comisiei Mondiale pentru Mediu și Dezvoltare, „Viitorul nostru comun”, [Raportul Brundtland], A/42/427, 1987. |
| --- | --- |

—

Organizația Națiunilor Unite, Raportul Comisiei Mondiale pentru Mediu și Dezvoltare, „Viitorul nostru comun”, [Raportul Brundtland], A/42/427, 1987.

---

ANEXĂ II

DEFINIȚII

În sensul prezentelor concluzii, se aplică următoarele definiții:

Educatori: educatorii includ cadrele didactice (recunoscute ca având statutul de cadru didactic sau echivalent în conformitate cu legislația și practicile naționale) și formatorii (orice persoană care îndeplinește una sau mai multe activități legate de funcția de formare teoretică sau practică, fie într-o instituție de învățământ sau de formare, fie la locul de muncă). Această categorie include cadrele didactice din învățământul general și din învățământul superior, profesorii și formatorii din EFP inițială și continuă, precum și profesioniștii din domeniul educației și îngrijirii copiilor preșcolari, educatorii pentru adulți și lucrătorii de tineret (1).

Singurătate: singurătatea are un puternic caracter subiectiv. Este percepția unei discrepanțe între rețeaua de relații pe care și-o dorește o persoană și rețeaua pe care o are în realitate. Este resimțită ca o experiență profund negativă. Nu este vorba doar de existența unui număr prea mic de contacte sociale în sine, ci și de percepția că aceste relații nu sunt suficient de satisfăcătoare. Cu alte cuvinte, singurătatea nu înseamnă a fi singur, ci a te simți singur. În acest sens, singurătatea este diferită de izolarea socială, care are o conotație obiectivă, definită de absența relațiilor cu alte persoane și/sau de un număr foarte mic de legături semnificative (2).

Perspectivă a tineretului bazată pe drepturi (3): o perspectivă a tineretului bazată pe drepturi leagă obiectivele politicii naționale de tineret de drepturile copiilor și ale tinerilor, astfel cum sunt prevăzute în convențiile, legile și reglementările internaționale. Aceasta ar trebui să se bazeze pe cercetare și statistici și să vizeze crearea condițiilor pentru includerea tinerilor în dezvoltarea generală a societății, atât pe baza propriilor inițiative, cât și a inițiativelor factorilor de decizie. O perspectivă a tineretului bazată pe drepturi poate funcționa ca o metodă prin care factorii de decizie să dobândească competențele relevante pentru a lua în considerare perspectivele tinerilor în procesul decizional.

Dimensiune socială a dezvoltării durabile: dezvoltarea durabilă se definește în general ca fiind dezvoltarea care satisface nevoile prezentului fără a compromite capacitatea generațiilor viitoare de a-și satisface propriile nevoi (4). Aceasta necesită satisfacerea nevoilor de bază ale tuturor și extinderea pentru toți a oportunității de a-și îndeplini aspirațiile pentru o viață mai bună. Dezvoltarea durabilă include trei dimensiuni: economică, socială și de mediu. Dimensiunea socială a dezvoltării durabile se întemeiază pe valorile de bază ale echității și democrației, inclusiv pe exercitarea efectivă a tuturor drepturilor omului – politice, civile, economice, sociale și culturale – de către toți cetățenii. În 2021, Consiliul a reafirmat importanța consolidării dimensiunii sociale a dezvoltării durabile pentru a promova drepturile omului, egalitatea de gen, incluziunea, dezvoltarea umană, coeziunea socială și egalitatea în toate formele sale, precum și dialogul social, securitatea și sănătatea în muncă și munca decentă (5).

---

(1)  Astfel cum sunt definiți în Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind educația și formarea lucrătorilor de tineret (JO C 412, 9.12.2019, p. 12) și în Recomandarea Consiliului privind învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă (JO C 243, 27.6.2022, p. 1).

(2)  JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D’Hombres, B., Pasztor, Z. și Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data (Singurătatea în UE. Informații provenind din sondaje și date publicate în mass-media digitală), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

(3)  Agenția suedeză pentru tineret și societatea civilă.

(4)  Organizația Națiunilor Unite, Raportul Comisiei Mondiale pentru Mediu și Dezvoltare, „Viitorul nostru comun”, [Raportul Brundtland], A/42/427, 1987.

(5)  Concluziile Consiliului privind o abordare cuprinzătoare pentru accelerarea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă – O reconstrucție mai temeinică după criza provocată de pandemia de COVID-19 (doc. 9850/21).

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/29

---

Rezoluția reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, de revizuire a reprezentării statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și a coordonării pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA

(2023/C 185/07)

REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND:

| 1. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 4 decembrie 2000 privind combaterea dopajului (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 18 noiembrie 2010 privind rolul UE în combaterea dopajului la nivel internațional (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 20 decembrie 2011 privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor UE și ale statelor membre înaintea reuniunilor WADA (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 15 decembrie 2015 de revizuire a Rezoluției din 2011 privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor UE și ale statelor membre înaintea reuniunilor WADA, care prevăd că, până la 31 decembrie 2018, urmează să se reevalueze experiența acumulată în urma aplicării în continuare a acestei rezoluții (4). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rezoluția din 2019 a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA (denumită în continuare „rezoluția din 2019”) (5). |
| --- | --- |

5.

REMARCÂND CĂ:

| 1. | De la adoptarea rezoluției din 2019, practicile și metodele de lucru ale WADA au evoluat, în special în ceea ce privește durata mandatelor membrilor Consiliului fondator al acesteia. Aceste evoluții fac oportună actualizarea de către Consiliu a rezoluției din 2019 pentru a oferi orientări mai clare privind criteriile și durata mandatelor experților la nivel guvernamental desemnați în comun de statele membre reunite în cadrul Consiliului. Rezoluția din 2019 nu prevede în mod explicit durata mandatelor experților la nivel guvernamental care înlocuiesc reprezentantul expert care își încetează exercitarea funcției la nivel ministerial în statul lor membru. De asemenea, rezoluția din 2019 nu ia în considerare criteriile de eligibilitate din statutul WADA pentru a fi membru al Consiliului fondator. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Este important ca reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, să continue să evalueze periodic experiența dobândită în urma aplicării rezoluției din 2019. |
| --- | --- |

2.

RECUNOSC CĂ:

| 1. | Uniunea Europeană și statele sale membre ar trebui să își poată exercita competențele și să își joace rolul pe parcursul pregătirii, negocierii și adoptării, printre altele, de norme, standarde și orientări de către Agenția Mondială Antidoping (WADA). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trei locuri în cadrul Consiliului fondator al WADA sunt alocate reprezentanților statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Este necesar să se prevadă modalități practice privind participarea reprezentanților statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA, precum și coordonarea pozițiilor UE și ale statelor sale membre înaintea reuniunilor CAHAMA (6) și WADA. Aceste modalități practice ar trebui să reflecte obligația de cooperare loială și să urmărească să promoveze unitatea în reprezentarea externă a UE, evitând totodată suprapunerea activităților în cadrul CAHAMA. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Coordonarea pozițiilor continentului european înaintea reuniunilor WADA ar trebui să aibă loc în cadrul CAHAMA și ar trebui să se asigure faptul că deciziile luate în cadrul acestui organism respectă pe deplin legislația UE aplicabilă. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Este mare nevoie de continuitate și angajament în ceea ce privește reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA, care să fie susținută de un mandat politic și de o expertiză adecvată. |
| --- | --- |

5.

PRIN URMARE, CONVIN CĂ:

| 1. | Reprezentanții statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA vor fi la nivel ministerial, iar locurile vor fi alocate după cum urmează:






  — | un loc va fi alocat unei persoane responsabile de sport la nivel ministerial din partea unuia dintre statele membre care formează trioul de președinții în exercițiu; |
| --- | --- | --- |

1.

—

un loc va fi alocat unei persoane responsabile de sport la nivel ministerial din partea unuia dintre statele membre care formează trioul de președinții în exercițiu;

| — | un loc va fi alocat unei persoane responsabile de sport la nivel ministerial din partea unuia dintre statele membre care formează viitorul trio de președinții; |
| --- | --- |

—

un loc va fi alocat unei persoane responsabile de sport la nivel ministerial din partea unuia dintre statele membre care formează viitorul trio de președinții;

| — | un loc va fi alocat în comun de către statele membre reunite în cadrul Consiliului unei persoane responsabile de sport la nivel ministerial (denumită în continuare „expert la nivel guvernamental”). |
| --- | --- |

—

un loc va fi alocat în comun de către statele membre reunite în cadrul Consiliului unei persoane responsabile de sport la nivel ministerial (denumită în continuare „expert la nivel guvernamental”).

| 2. | Modalitățile privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA, astfel cum sunt descrise în anexa I la anexă, vor intra în vigoare începând cu 30 iunie 2023, fără a aduce atingere mandatelor aprobate înaintea acestei date. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reprezentantul trioului de președinții în exercițiu în cadrul Consiliului fondator al WADA va raporta cu privire la rezultatele reuniunii Consiliului fondator al WADA în cadrul reuniunii Consiliului UE Educație, Tineret, Cultură și Sport (EYCS). Acest reprezentant va prezenta un raport cu privire la rezultatele reuniunii respective Grupului de lucru pentru sport (WPS). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evitând suprapunerea cu CAHAMA, delegații statelor membre reuniți în cadrul Grupului de lucru pentru sport (WPS) pot coordona o poziție comună privind chestiuni care țin de competența statelor membre, cu condiția să existe o valoare adăugată clară a unei astfel de poziții comune. Poziția comună face obiectul aprobării de către reprezentanții statelor membre reuniți în cadrul Comitetului Reprezentanților Permanenți (Coreper), cu excepția cazului în care statele membre convin altfel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Orice poziție comună convenită de statele membre ale UE trebuie să fie în concordanță cu orice poziție convenită a UE și va fi prezentată în cadrul reuniunilor CAHAMA de către președinție. Statele membre ale UE ar trebui să urmărească includerea acestei poziții comune în mandatul continentului european pregătit de CAHAMA. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reprezentanții statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA vor lua cuvântul și vor vota asupra chestiunilor în conformitate cu mandatul continentului european convenit de CAHAMA, cu condiția ca această poziție să fie în concordanță cu acquis-ul UE. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Până la 31 decembrie 2025, reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, vor evalua experiența acumulată din aplicarea prezentei rezoluții și vor lua în considerare necesitatea unor eventuale adaptări ale modalităților stabilite în prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prezenta rezoluție, inclusiv modalitățile anexate privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și modalitățile practice privind pregătirile pentru reuniunile WADA în ceea ce privește chestiuni care țin de competența Uniunii, aprobate de Consiliu la 15 mai 2023, înlocuiește Rezoluția 2019/C/192/01 a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO C 356, 12.12.2000, p. 1.

(2)  JO C 324, 1.12.2010, p. 18.

(3)  JO C 372, 20.12.2011, p. 7.

(4)  JO C 417, 15.12.2015, p. 45.

(5)  JO C 192, 7.6.2019, p. 1-4.

(6)  Comitetul european ad-hoc pentru Agenția Mondială Antidoping (CAHAMA) este un comitet de experți însărcinat cu coordonarea pozițiilor statelor părți la Convenția culturală europeană în chestiuni legate de evoluția politicii antidoping.

---

ANEXĂ I

Modalități privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA

Statele membre ale UE convin asupra următorului sistem de reprezentare:

Reprezentanții statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA sunt resortisanți din diferite state membre ale UE.

REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE CARE FORMEAZĂ TRIOUL DE PREȘEDINȚII ÎN EXERCIȚIU ȘI VIITORUL TRIO DE PREȘEDINȚII:

| — | Statele membre care formează trioul de președinții în exercițiu vor alege, după o consultare internă, pe unul dintre ele ca reprezentant al statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA. Urmând procedurile sale interne, statul membru ales va desemna un reprezentant în acest sens. Respectivul reprezentant va fi persoana responsabilă de sport la nivel ministerial în cadrul statului membru și va fi eligibil să facă parte din Consiliul fondator în conformitate cu statutul WADA. Statul membru ales pentru a oferi un reprezentant și numele reprezentantului vor fi notificate Secretariatului General al Consiliului (SGC) UE. |
| --- | --- |

—

Statele membre care formează trioul de președinții în exercițiu vor alege, după o consultare internă, pe unul dintre ele ca reprezentant al statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA. Urmând procedurile sale interne, statul membru ales va desemna un reprezentant în acest sens. Respectivul reprezentant va fi persoana responsabilă de sport la nivel ministerial în cadrul statului membru și va fi eligibil să facă parte din Consiliul fondator în conformitate cu statutul WADA. Statul membru ales pentru a oferi un reprezentant și numele reprezentantului vor fi notificate Secretariatului General al Consiliului (SGC) UE.

| — | În cazul în care își încetează exercitarea funcțiilor la nivel ministerial, reprezentantul respectiv va rămâne în funcție în cadrul Consiliului Fondator al WADA până la finalizarea noii proceduri de desemnare. Statul membru sau, în cazul în care trioul de președinții convine asupra unui alt stat membru din cadrul trioului de președinții, acest alt stat membru va desemna un înlocuitor care este eligibil să reprezinte statul membru al UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și care este responsabil de sport la nivel ministerial pentru perioada rămasă din mandatul inițial de trei ani în cadrul Consiliului fondator. |
| --- | --- |

—

În cazul în care își încetează exercitarea funcțiilor la nivel ministerial, reprezentantul respectiv va rămâne în funcție în cadrul Consiliului Fondator al WADA până la finalizarea noii proceduri de desemnare. Statul membru sau, în cazul în care trioul de președinții convine asupra unui alt stat membru din cadrul trioului de președinții, acest alt stat membru va desemna un înlocuitor care este eligibil să reprezinte statul membru al UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și care este responsabil de sport la nivel ministerial pentru perioada rămasă din mandatul inițial de trei ani în cadrul Consiliului fondator.

| — | Reprezentantul care își încetează exercitarea funcției la nivel ministerial sau devine neeligibil pentru a reprezenta statele membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA nu mai este membru al Consiliului fondator, iar demisia sa este automată după finalizarea noii proceduri de desemnare. |
| --- | --- |

—

Reprezentantul care își încetează exercitarea funcției la nivel ministerial sau devine neeligibil pentru a reprezenta statele membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA nu mai este membru al Consiliului fondator, iar demisia sa este automată după finalizarea noii proceduri de desemnare.

| — | Normele sus-menționate se vor aplica și statelor membre care formează viitorul trio de președinții. |
| --- | --- |

—

Normele sus-menționate se vor aplica și statelor membre care formează viitorul trio de președinții.

| — | Mandatul reprezentanților sus-menționați este de trei ani. |
| --- | --- |

—

Mandatul reprezentanților sus-menționați este de trei ani.

| — | Reprezentantul statelor membre care formează viitorul trio de președinții va rămâne în funcție și după ce respectivul trio devine trioul de președinții în exercițiu, pentru a asigura continuitatea și menținerea mandatului de trei ani. |
| --- | --- |

—

Reprezentantul statelor membre care formează viitorul trio de președinții va rămâne în funcție și după ce respectivul trio devine trioul de președinții în exercițiu, pentru a asigura continuitatea și menținerea mandatului de trei ani.

EXPERTUL LA NIVEL GUVERNAMENTAL DESEMNAT ÎN COMUN DE CĂTRE STATELE MEMBRE REUNITE ÎN CADRUL CONSILIULUI:

| — | Propunerile privind un reprezentant expert vor fi înaintate de statele membre cel târziu cu o lună înaintea reuniunii Consiliului UE în timpul căreia urmează să aibă loc desemnarea. Propunerile nu vor include miniștri din statele membre care formează trioul de președinții în exercițiu sau viitorul trio de președinții. Propunerile privind un reprezentant expert sunt trimise Secretariatului General al Consiliului. |
| --- | --- |

—

Propunerile privind un reprezentant expert vor fi înaintate de statele membre cel târziu cu o lună înaintea reuniunii Consiliului UE în timpul căreia urmează să aibă loc desemnarea. Propunerile nu vor include miniștri din statele membre care formează trioul de președinții în exercițiu sau viitorul trio de președinții. Propunerile privind un reprezentant expert sunt trimise Secretariatului General al Consiliului.

| — | În cazul în care există mai mult de o candidatură pentru reprezentantul expert, președinția va urmări să obțină consensul statelor membre în vederea organizării unui vot indicativ în cadrul WPS pentru a desemna reprezentantul expert. Procedura de vot va fi propusă de președinție și aprobată de asemenea prin consens între statele membre. Orice candidat la funcția de reprezentant expert va fi eligibil pentru a face parte din Consiliul fondator în conformitate cu statutul WADA. |
| --- | --- |

—

În cazul în care există mai mult de o candidatură pentru reprezentantul expert, președinția va urmări să obțină consensul statelor membre în vederea organizării unui vot indicativ în cadrul WPS pentru a desemna reprezentantul expert. Procedura de vot va fi propusă de președinție și aprobată de asemenea prin consens între statele membre. Orice candidat la funcția de reprezentant expert va fi eligibil pentru a face parte din Consiliul fondator în conformitate cu statutul WADA.

| — | Mandatul reprezentantului expert va fi de trei ani, cu excepția cazului în care acesta își încetează exercitarea funcției la nivel ministerial în statul său membru sau a cazului în care cerințele de eligibilitate pentru reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA aplicabile la momentul desemnării nu mai sunt îndeplinite pe durata mandatului său. În acest caz, va fi inițiată o nouă procedură de desemnare pentru o nouă perioadă de trei ani. Actualul reprezentant expert va rămâne în funcție până la finalizarea noii proceduri de desemnare. Mandatul va fi conform cu statutul WADA și se vor putea exercita, în orice caz, cel mult trei mandate. |
| --- | --- |

—

Mandatul reprezentantului expert va fi de trei ani, cu excepția cazului în care acesta își încetează exercitarea funcției la nivel ministerial în statul său membru sau a cazului în care cerințele de eligibilitate pentru reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA aplicabile la momentul desemnării nu mai sunt îndeplinite pe durata mandatului său. În acest caz, va fi inițiată o nouă procedură de desemnare pentru o nouă perioadă de trei ani. Actualul reprezentant expert va rămâne în funcție până la finalizarea noii proceduri de desemnare. Mandatul va fi conform cu statutul WADA și se vor putea exercita, în orice caz, cel mult trei mandate.

| — | Reprezentantul expert care a fost înlocuit sau care devine neeligibil pentru a reprezenta statele membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA nu mai este membru al Consiliului fondator, iar demisia sa este automată după finalizarea noii proceduri de desemnare. |
| --- | --- |

—

Reprezentantul expert care a fost înlocuit sau care devine neeligibil pentru a reprezenta statele membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA nu mai este membru al Consiliului fondator, iar demisia sa este automată după finalizarea noii proceduri de desemnare.

NORME TRANZITORII:

| — | Normele existente privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA, astfel cum figurează în rezoluția din 2019 sus-menționată, se vor aplica până la 30 iunie 2023. |
| --- | --- |

—

Normele existente privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA, astfel cum figurează în rezoluția din 2019 sus-menționată, se vor aplica până la 30 iunie 2023.

PROCESUL DE APROBARE DE CĂTRE STATELE MEMBRE REUNITE ÎN CADRUL CONSILIULUI:

| — | Aprobarea expertului la nivel guvernamental și a statelor membre alese de trioul de președinții în exercițiu și de viitorul trio de președinții pentru a desemna reprezentanții în cadrul Consiliului fondator al WADA se va face de către statele membre reunite în cadrul Consiliului. |
| --- | --- |

—

Aprobarea expertului la nivel guvernamental și a statelor membre alese de trioul de președinții în exercițiu și de viitorul trio de președinții pentru a desemna reprezentanții în cadrul Consiliului fondator al WADA se va face de către statele membre reunite în cadrul Consiliului.

| — | Numele tuturor membrilor Consiliului fondator al WADA care sunt reprezentanți ai statelor membre ale UE vor fi notificate WADA prin intermediul SGC, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1725 din 23 octombrie 2018 (1). |
| --- | --- |

—

Numele tuturor membrilor Consiliului fondator al WADA care sunt reprezentanți ai statelor membre ale UE vor fi notificate WADA prin intermediul SGC, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1725 din 23 octombrie 2018 (1).

---

(1)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE.

---

ANEXĂ II

Modalități practice privind pregătirile pentru reuniunile WADA în ceea ce privește chestiuni care țin de competența Uniunii

Fără a aduce atingere Regulamentului de procedură al Consiliului și dispozițiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitoare la procesul decizional al UE, Consiliul convine asupra următoarelor modalități practice în vederea asigurării previzibilității și transparenței în procesul de pregătire pentru reuniunile de coordonare a continentului european în cadrul Consiliului Europei (CAHAMA) și pentru reuniunile WADA:

| 1. | La primirea documentelor pentru reuniunile Consiliului fondator al WADA, reprezentanții statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator se coordonează pentru a transmite documentele relevante pentru stabilirea, dacă este necesar, a unei posibile poziții a UE către Secretariatul General al Consiliului în vederea pregătirii Grupului de lucru pentru sport (WPS). |
| --- | --- |

1.

La primirea documentelor pentru reuniunile Consiliului fondator al WADA, reprezentanții statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator se coordonează pentru a transmite documentele relevante pentru stabilirea, dacă este necesar, a unei posibile poziții a UE către Secretariatul General al Consiliului în vederea pregătirii Grupului de lucru pentru sport (WPS).

| 2. | Înaintea fiecărei reuniuni a WADA, Comisia este invitată să pregătească și să prezinte Consiliului o propunere de poziție a UE privind chestiuni ce țin de competența Uniunii, cu accent pe acquis-ul UE, cu suficient timp înaintea reuniunilor CAHAMA și ale WADA. |
| --- | --- |

2.

Înaintea fiecărei reuniuni a WADA, Comisia este invitată să pregătească și să prezinte Consiliului o propunere de poziție a UE privind chestiuni ce țin de competența Uniunii, cu accent pe acquis-ul UE, cu suficient timp înaintea reuniunilor CAHAMA și ale WADA.

| 3. | Acest proiect de poziție a UE va fi examinat de către WPS. |
| --- | --- |

3.

Acest proiect de poziție a UE va fi examinat de către WPS.

| 4. | Odată ce WPS convine asupra unui proiect de poziție a UE privind chestiuni ce țin de competența Uniunii, un astfel de proiect de poziție a UE va fi prezentat Coreperului spre aprobare. Coreperul poate sesiza Consiliul în vederea adoptării, dacă este necesar sau oportun. |
| --- | --- |

4.

Odată ce WPS convine asupra unui proiect de poziție a UE privind chestiuni ce țin de competența Uniunii, un astfel de proiect de poziție a UE va fi prezentat Coreperului spre aprobare. Coreperul poate sesiza Consiliul în vederea adoptării, dacă este necesar sau oportun.

| 5. | În cazuri de urgență, atunci când pozițiile trebuie adoptate într-un interval scurt, președinția poate urmări obținerea unui acord prin procedură scrisă sau tacită. |
| --- | --- |

5.

În cazuri de urgență, atunci când pozițiile trebuie adoptate într-un interval scurt, președinția poate urmări obținerea unui acord prin procedură scrisă sau tacită.

| 6. | În cazul în care CAHAMA trebuie să adopte un act cu efecte juridice, Comisia este invitată să prezinte o propunere de decizie a Consiliului în conformitate cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE în ceea ce privește actul respectiv. |
| --- | --- |

6.

În cazul în care CAHAMA trebuie să adopte un act cu efecte juridice, Comisia este invitată să prezinte o propunere de decizie a Consiliului în conformitate cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE în ceea ce privește actul respectiv.

| 7. | În cadrul reuniunilor CAHAMA, Comisia este invitată să prezinte poziția UE, în măsura permisă de mandatul CAHAMA. Altfel, poziția UE va fi prezentată de reprezentantul președinției. |
| --- | --- |

7.

În cadrul reuniunilor CAHAMA, Comisia este invitată să prezinte poziția UE, în măsura permisă de mandatul CAHAMA. Altfel, poziția UE va fi prezentată de reprezentantul președinției.

| 8. | În orice moment și atunci când este necesar, președinția poate convoca și prezida reuniuni de coordonare ale UE la fața locului între statele membre și Comisie. |
| --- | --- |

8.

În orice moment și atunci când este necesar, președinția poate convoca și prezida reuniuni de coordonare ale UE la fața locului între statele membre și Comisie.

| 9. | Prezentele modalități practice și Rezoluția reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA, aprobate de Consiliu, înlocuiesc Rezoluția 2019/C/192/01 a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA. |
| --- | --- |

9.

Prezentele modalități practice și Rezoluția reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA, aprobate de Consiliu, înlocuiesc Rezoluția 2019/C/192/01 a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind reprezentarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului fondator al WADA și coordonarea pozițiilor statelor membre înaintea reuniunilor WADA.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/35

---

Rezoluția Consiliului privind spațiul european al educației în perspectiva anului 2025 și mai departe

(2023/C 185/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.

REAMINTEȘTE contextul politic al spațiului european al educației, astfel cum figurează în anexa la prezenta rezoluție.

2.

REAFIRMĂ că spațiul european al educației poate deveni o realitate până în 2025 numai printr-un angajament politic ferm al statelor membre și EVIDENȚIAZĂ necesitatea unor eforturi continue din partea statelor membre și din partea Comisiei, în limitele competențelor lor respective, și, după caz, cu participarea părților interesate relevante la nivel național și european, pentru a lua măsurile necesare în vederea realizării spațiului european al educației.

3.

IA ACT de comunicarea Comisiei privind progresele înregistrate în direcția realizării spațiului european al educației (1).

4.

SUBLINIAZĂ că educația și formarea în toate contextele, la toate nivelurile și sub toate formele sunt esențiale pentru a asigura coeziunea socială, competitivitatea și creșterea economică durabilă în Uniunea Europeană și în statele sale membre, pentru a le pregăti pentru dubla tranziție verde și digitală și pentru a le sprijini în această dublă tranziție. În special într-un moment în care este imperativ ca cetățenii să se bucure de împlinire personală și de bunăstare, să se adapteze la provocările lumii în schimbare și să se implice într-o mai mare măsură într-o cetățenie activă și responsabilă, SUBLINIAZĂ importanța unei educații, a unei formări și a unei învățări pe tot parcursul vieții care să fie de calitate, incluzive și echitabile pentru toți – copii și adulți deopotrivă.

5.

SUBLINIAZĂ că spațiul european al educației ar trebui să aibă drept fundament o abordare bazată pe învățarea pe tot parcursul vieții care să cuprindă sistemele de educație și formare într-o manieră incluzivă și globală, și care să includă predarea, formarea și învățarea în toate contextele, la toate nivelurile și sub toate formele – fie formale, non-formale sau informale – de la educația și îngrijirea timpurie a copiilor până la învățământul școlar și educația și formarea profesională, precum și învățământul superior și învățarea în rândul adulților.

6.

REITEREAZĂ că ar trebui consolidată cooperarea intersectorială dintre inițiativele relevante ale UE în domeniul educației și formării și cele din sectoarele și domeniile de politică înrudite – mai ales cele privind ocuparea forței de muncă, politica socială, cercetarea, inovarea, mediul, tineretul și sectoarele culturale și creative, cu respectarea deplină a temeiului juridic al domeniilor de politică respective, astfel cum este prevăzut în tratate. SUBLINIAZĂ necesitatea coordonării și coerenței tuturor inițiativelor UE în domeniul educației și formării, în special cele privind aptitudinile și competențele.

7.

MENȚIONEAZĂ că o cooperare europeană în domeniul educației și formării este esențială pentru coeziunea socială și pentru buna funcționare a peisajului economic în Uniunea Europeană, cu scopul de a asigura competitivitatea Uniunii pe termen lung și succesul dublei tranziții verzi și digitale și de a reduce inegalitățile sociale, regionale și economice. RECUNOAȘTE, așadar, contribuția importantă a cooperării europene în domeniul educației și formării, inclusiv în cadrul strategic, la componentele relevante ale semestrului european.

8.

EVIDENȚIAZĂ importanța promovării sinergiilor între spațiul european al educației, spațiul european al învățământului superior și spațiul european de cercetare, evitând totodată suprapunerea resurselor, a structurilor și a instrumentelor, precum și fructificând potențialul deplin al alianțelor universităților europene în toate misiunile lor, inclusiv sprijinind sustenabilitatea acestora și consolidând în continuare dimensiunea lor de cercetare și inovare, în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 5 aprilie 2022 privind crearea de punți pentru o cooperare europeană eficace în domeniul învățământului superior (2).

9.

RECUNOAȘTE că valorile fundamentale și democratice ale Europei sunt contestate și că agresiunea neprovocată a Rusiei împotriva Ucrainei a transformat peisajul geopolitic. CONSIDERĂ că eforturile comune și cooperarea transnațională în domeniul educației și formării nu doar facilitează și consolidează răspunsurile Uniunii și ale statelor membre la nevoile apărute ca urmare a agresiunii, ci și contribuie la consolidarea valorilor și a principiilor noastre educaționale esențiale, cum ar fi incluziunea, echitatea, libertatea academică și autonomia instituțională, precum și valorile noastre comune și unitatea noastră în Uniune.

10.

SUBLINIAZĂ că identificarea și eliminarea obstacolelor rămase în calea mobilității în scopul învățării și predării sunt esențiale pentru realizarea deplină a spațiului european al educației și crearea unei Europe reziliente, sigure, durabile și prospere. Cooperarea transnațională consolidează incluziunea, echitatea, excelența, diversitatea, atractivitatea și competitivitatea mondială a educației și formării europene. CONSIDERĂ, așadar, că ar trebui depuse eforturi pentru ca recunoașterea reciprocă automată în educație și formare să devină realitate. De asemenea, CONSIDERĂ că ar trebui promovate posibilitățile de mobilitate pentru cursanți și cadre didactice și posibilitățile de cooperare între instituțiile din Europa și nu numai.

11.

RECUNOAȘTE că s-au înregistrat progrese din 2017 și până în prezent în direcția instituirii spațiului european al educației și că a fost pusă în aplicare, în întreaga UE, o gamă largă de măsuri în vederea realizării priorităților strategice stabilite în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării (2021-2030). Prin diverse inițiative, cooperare și cocreare, spațiul european al educației se conturează treptat.

12.

CONSIDERĂ că, pentru perioada rămasă a primului ciclu care durează până în 2025, va fi esențial să se pună accentul pe punerea în aplicare la nivel național și european, în contextul cadrului strategic, în concordanță cu competențele respective la fiecare nivel, și pe monitorizarea atentă în cadrul structurilor existente, ținându-se seama în mod corespunzător de sarcinile administrative.

13.

SUBLINIAZĂ că cele cinci priorități strategice cuprinse în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării (2021-2030) reprezintă fundamentul lucrărilor și al cooperării europene continue în domeniul educației și formării, inclusiv în direcția realizării spațiului european al educației. CONSIDERĂ că procesul de evaluare la jumătatea perioadei, în curs de desfășurare, și raportul integral privind spațiul european al educației care urmează să fie publicat de Comisia Europeană în 2025 ar trebui să se concentreze pe aceste cinci priorități strategice, inclusiv pe o analiză mai aprofundată a domeniilor specifice enumerate mai jos.

14.

| — | îmbunătățirea echității, a incluziunii și a reușitei pentru toți în educație și formare și dobândirea de competențe-cheie, inclusiv competențe de bază, pentru a face posibilă dezvoltarea deplină a tuturor cetățenilor europeni în plan personal, social, civic și profesional; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea echității, a incluziunii și a reușitei pentru toți în educație și formare și dobândirea de competențe-cheie, inclusiv competențe de bază, pentru a face posibilă dezvoltarea deplină a tuturor cetățenilor europeni în plan personal, social, civic și profesional;

| — | promovarea profesiei de cadru didactic și remedierea deficitului de cadre didactice; promovarea dezvoltării profesionale, a posibilităților de mobilitate, a condițiilor de muncă și a stării de bine a profesorilor, ca factori esențiali în creșterea atractivității profesiei; |
| --- | --- |

—

promovarea profesiei de cadru didactic și remedierea deficitului de cadre didactice; promovarea dezvoltării profesionale, a posibilităților de mobilitate, a condițiilor de muncă și a stării de bine a profesorilor, ca factori esențiali în creșterea atractivității profesiei;

| — | eliminarea obstacolelor rămase în calea mobilității, încurajând totodată mobilitatea incluzivă, durabilă și echilibrată în UE, inclusiv prin realizarea recunoașterii reciproce automate în domeniul educației și formării (3); |
| --- | --- |

—

eliminarea obstacolelor rămase în calea mobilității, încurajând totodată mobilitatea incluzivă, durabilă și echilibrată în UE, inclusiv prin realizarea recunoașterii reciproce automate în domeniul educației și formării (3);

| — | promovarea învățării de-a lungul vieții, inclusiv a învățării în rândul adulților, a perfecționării și a recalificării, cu un accent deosebit pe aptitudinile și competențele pentru dubla tranziție verde și digitală. |
| --- | --- |

—

promovarea învățării de-a lungul vieții, inclusiv a învățării în rândul adulților, a perfecționării și a recalificării, cu un accent deosebit pe aptitudinile și competențele pentru dubla tranziție verde și digitală.

15.

VA REFLECTA asupra cadrului strategic și va lua în considerare revizuirea domeniilor prioritare și efectuarea tuturor ajustărilor necesare pentru cel de al doilea ciclu care durează până în 2030.

16.

SUBLINIAZĂ că utilizarea cu succes a metodei deschise de coordonare, bazate pe învățarea reciprocă, pe schimbul de bune practici și pe utilizarea și, după caz, îmbunătățirea instrumentelor de referință comune cum ar fi DigComp și GreenComp, este esențială pentru realizarea spațiului european al educației.

17.

RECUNOAȘTE că Laboratorul de învățare privind investițiile în educație și formare de calitate poate fi un instrument util pentru statele membre, care ar urma să fie folosit în mod voluntar, în realizarea priorităților strategice prin activități de cercetare și exemple de bune practici în legătură cu investițiile și intervențiile de politică eficace, promovând totodată elaborarea de politici bazate pe elemente concrete.

18.

RECUNOAȘTE că o guvernanță reformată și o cooperare consolidată la nivelul UE pot ajuta statele membre să abordeze provocările emergente și să colaboreze mai strâns în scopul realizării spațiului european al educației. RECUNOAȘTE, de asemenea, progresele înregistrate în ceea ce privește consolidarea Grupului la nivel înalt pentru educație și formare prin redefinirea rolului acestuia și introducerea comitetului de coordonare. RECUNOAȘTE că noua structură de guvernanță s-a dovedit eficientă și utilă în timpul crizelor precum COVID-19 și războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei.

19.

CONSIDERĂ însă că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a permite o mai bună diseminare a rezultatelor, precum și schimbul de informații și cunoștințe între grupurile de lucru ale cadrului strategic, formațiunile directorilor generali și Grupul la nivel înalt pentru educație și formare, pentru a asigura sinergii între nivelul tehnic și politic și pentru a obține beneficii maxime de pe urma cooperării europene.

20.

SUBLINIAZĂ necesitatea unui dialog consolidat și util între Comitetul pentru educație și Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și, dacă este cazul și se consideră relevant, cu alte părți implicate în procesul semestrului european.

21.

INVITĂ statele membre și Comisia să își intensifice eforturile de cocreare a spațiului european al educației, în cooperare cu alte părți interesate la nivel național și european atunci când este relevant, inclusiv cu furnizori și instituții de educație și formare, cu cercetători, parteneri sociali și societatea civilă. CONSIDERĂ, în această privință, că grupul la nivel înalt ar trebui să discute în continuare progresele înregistrate, provocările rămase și evoluțiile viitoare, precum și să examineze raportul final privind spațiul european al educației în 2025. De asemenea, SOLICITĂ comitetului de coordonare al Grupului la nivel înalt să coordoneze elaborarea unei agende de politici în domeniul educației și formării pentru o perioadă de 18 luni, spre a fi aprobată de Grupul la nivel înalt pentru educație și formare, care să fie comunicată Consiliului.

22.

INVITĂ Comisia să aibă în vedere elaborarea și prezentarea, în timp util, a unei propuneri privind Anul European al Cadrelor Didactice.

23.

ÎNDEAMNĂ Comisia să se bazeze în continuare pe orientările Consiliului și pe concluziile și rezoluțiile anterioare ale Consiliului privind spațiul european al educației ca fundament al lucrărilor sale de facilitare a procesului de evaluare la jumătatea perioadei în 2023 și de redactare a raportului complet privind spațiul european al educației până în 2025, inclusiv al lucrărilor pregătitoare care ar putea conduce la o posibilă revizuire de către Consiliu a țintelor la nivelul UE pentru cel de al doilea ciclu care durează până în 2030.

24.

SOLICITĂ Comisiei să continue activitățile, integrând avizul experților Grupului permanent pentru indicatori și criterii de referință, cu privire la propuneri referitoare la posibili indicatori sau posibile ținte la nivelul UE în domeniul incluziunii și al echității, al profesiei de cadru didactic, precum și al învățării pentru durabilitate, și să raporteze Consiliului.

25.

SE AȘTEAPTĂ din partea Comisiei să depună eforturi suplimentare în concordanță cu prioritățile strategice convenite de Consiliu și care cuprind educația și formarea în toate contextele, la toate nivelurile și sub toate formele, în strânsă cooperare cu Consiliul.

---

(1)  COM(2022) 700 final.

1

(2)  JO C 160, 13.4.2022, p. 1.

2

(3)  În concordanță cu Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate, JO C 444, 10.12.2018, p. 1.

3

---

ANEXĂ

Context politic

Consiliul Uniunii Europene

| 1. | Concluziile Consiliului privind trecerea la o viziune a unui Spațiu european al educației, JO C 195, 7.6.2018, p. 7. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate, JO C 444, 10.12.2018, p. 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rezoluția Consiliului privind dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației pentru a sprijini sisteme de educație și formare orientate către viitor, JO C 389, 18.11.2019, p. 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rezoluția Consiliului privind educația și formarea în cadrul semestrului european: asigurarea unor dezbateri în cunoștință de cauză cu privire la reforme și investiții, JO C 64, 27.2.2020, p. 1. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), JO C 66, 26.2.2021, p. 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rezoluția Consiliului privind structura de guvernanță a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030), JO C 497, 10.12.2021, p. 1. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Recomandarea Consiliului din 5 aprilie 2022 privind crearea de punți pentru o cooperare europeană eficace în domeniul învățământului superior, JO C 160, 13.4.2022, p. 1. |
| --- | --- |

7.

Comisia Europeană

| 8. | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025 [COM(2020) 625 final]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind progresele înregistrate în direcția realizării Spațiului european al educației [COM(2022) 700 final]. |
| --- | --- |

9.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/39

---

CONCLUZIILE CONSILIULUI PRIVIND ARTIȘTII AFLAȚI ÎN SITUAȚII DE RISC ȘI ARTIȘTII STRĂMUTAȚI

(2023/C 185/09)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

RECUNOSCÂND

| 1. | importanța drepturilor creative și culturale, astfel cum sunt consacrate în instrumentele mondiale (1), cât și în cele regionale (2) privind drepturile omului, pentru menținerea demnității umane, a diversității culturale, a pluralismului, a democrației și a valorii intrinseci a culturii, |
| --- | --- |

1.

| 2. | activitatea organizațiilor internaționale în ceea ce privește libertatea de exprimare artistică, cum ar fi UNESCO – al cărei Convenție din 2005 recunoaște necesitatea de a se lua măsuri pentru a proteja diversitatea expresiilor culturale, în special în situațiile în care expresiile culturale pot fi amenințate de dispariție sau de o gravă alterare (3) – și Consiliul Europei (4), în special în ceea ce privește Manifestul acestuia privind libertatea de exprimare în domeniul artelor și culturii în era digitală, |
| --- | --- |

2.

| 3. | concluziile Consiliului European din 15 decembrie 2022 și din 9 februarie 2023, care reiterează condamnarea fermă de către acesta a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, reafirmă sprijinul deplin al Uniunii pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional (5) și reiterează angajamentul de a consolida sprijinul acordat persoanelor strămutate (6), |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rezoluția Parlamentului European referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina, care exprimă solidaritatea sinceră cu artiștii (7), întrucât arta și cultura vor juca un rol fundamental în vindecarea și reconstrucția Ucrainei și, în special, salută gestul artiștilor și creatorilor ucraineni care s-au opus invaziei ruse prin continuarea activității lor de creație artistică (8), |
| --- | --- |

4.

| 5. | Planul de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 (9), care conține mai multe acțiuni (10) legate de subiectul artiștilor aflați în situație de risc (11) și al celor strămutați. |
| --- | --- |

5.

AVÂND ÎN VEDERE CĂ

| 6. | la nivel mondial, artiștii joacă un rol important în viața, dezvoltarea și reziliența societății și a indivizilor și ar trebui să fie în măsură să facă acest lucru, păstrându-și totodată creativitatea și libertatea de exprimare, |
| --- | --- |

6.

| 7. | prin urmare, artiștilor ar trebui să li se ofere protecție, în conformitate cu reglementările existente, împotriva amenințărilor și încălcărilor de orice natură și sub orice formă care îi pun în pericol din cauza activității lor artistice, |
| --- | --- |

7.

| 8. | războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei este, de asemenea, un atac la adresa identității culturale a Ucrainei, iar dimensiunea culturală are un rol important de jucat în diferitele forme de sprijin pentru Ucraina, |
| --- | --- |

8.

SUBLINIIND

| 9. | curajul și hotărârea tuturor artiștilor, în special a artiștilor femei, care își fac auzită vocea prin puterea culturii de a promova societăți juste și pașnice, libertatea și democrația și se opun războiului, persecuțiilor și intoleranței, |
| --- | --- |

9.

| 10. | rolul semnificativ, jucat în plan istoric și actual, de artiștii exilați în promovarea păcii, a înțelegerii reciproce, a libertății, a democrației și a diversității culturale, precum și importanța ca artiștii aflați în situații de risc și artiștii strămutați să aibă posibilitatea de a-și continua activitatea artistică și de a continua să-și aducă mărturia cu privire la evenimentele în curs, |
| --- | --- |

10.

| 11. | că artiștii nu își mai pot continua activitatea artistică în siguranță în țări din întreaga lume în care valorile democratice sunt oprimate sau interzise, inclusiv artiști ruși și belaruși care critică regimul și, prin urmare, sunt supuși în mod deosebit amenințărilor și persecuțiilor, |
| --- | --- |

11.

| 12. | că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a declanșat o strămutare pe scară largă a cetățenilor ucraineni și o criză umanitară de o magnitudine care nu s-a mai văzut în Europa de la cel de Al Doilea Război Mondial, cu un impact imens, inclusiv asupra artiștilor și a libertății lor de exprimare, și a reafirmat necesitatea ca Europa să fie pregătită să ofere sprijin artiștilor aflați în situație de risc și celor strămutați atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, prin intermediul cadrelor instituționale și juridice adecvate, |
| --- | --- |

12.

SALUTĂ

| 13. | măsurile luate de UE și de statele sale membre pentru a oferi locuri de refugiu (12) artiștilor, inclusiv studenților din domeniul artelor și jurnaliștilor independenți (13) care fug din calea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, și inițiativele luate în cadrul programului „Europa creativă” (14) pentru sprijinirea artiștilor ucraineni afectați de război, precum și în cadrul programului Erasmus+ pentru sprijinirea studenților ucraineni din domeniul artelor, |
| --- | --- |

13.

INVITĂ STATELE MEMBRE CA, LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE ȘI PRIN INTERMEDIUL CADRELOR INSTITUȚIONALE ȘI JURIDICE ADECVATE:

| 14. | să aibă în vedere luarea de noi măsuri pentru a spori capacitatea de a oferi locuri de refugiu și așa-numite „orașe-refugiu” (15) pentru artiștii aflați în situații de risc și artiștii strămutați din diferite părți ale lumii și să contribuie la crearea de rețele pentru acești artiști, |
| --- | --- |

14.

| 15. | să aibă în vedere adaptarea, după caz, a rezidențelor artistice obișnuite în rezidențe de urgență, ținând seama de nevoile artiștilor aflați în situație de risc și ale celor strămutați, inclusiv ale celor cauzate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

15.

| 16. | să aibă în vedere aplicarea unei abordări globale și pe termen lung atunci când primesc artiști aflați în situație de risc și artiști strămutați și familiile acestora, completându-le nevoia urgentă de a avea un loc de refugiu cu posibilități de a deveni parte a comunității și a vieții culturale locale, precum și de a rămâne activi din punct de vedere artistic și a avea un public, și încurajând învățarea limbii țării-gazdă, |
| --- | --- |

16.

INVITĂ STATELE MEMBRE, COMISIA EUROPEANĂ ȘI ÎNALTUL REPREZENTANT AL UNIUNII PENTRU AFACERI EXTERNE ȘI POLITICA DE SECURITATE (16) CA, ÎN CADRUL DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE ȘI LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE:

| 17. | să mențină dialogul cu partenerii ucraineni cu privire la modalitățile de a sprijini în continuare sectoarele culturale și creative ucrainene și să încurajeze promovarea culturii ucrainene în UE cu participarea artiștilor ucraineni, inclusiv a artiștilor aflați în situații de risc și a celor strămutați, precum și a organizațiilor culturale, respectând totodată pe deplin autonomia și diversitatea sectorului cultural, |
| --- | --- |

17.

| 18. | să ia măsuri, prin toate canalele relevante, pentru a susține și a proteja libertatea artistică și drepturile artiștilor la nivel mondial, inclusiv dreptul de a crea fără cenzură sau intimidare, |
| --- | --- |

18.

| 19. | să sprijine în continuare artiștii aflați în situație de risc și artiștii strămutați în UE din cauza impactului regimurilor opresive sau al războiului ori a opoziției lor față de acestea, în special din cauza războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

19.

| 20. | să se consulte, înainte de rapoartele periodice ale Convenției UNESCO din 2005 (17), cu actorii care activează în asigurarea de locuri de refugiu pentru artiștii aflați în situație de risc și pentru artiștii strămutați și, după caz, să includă în rapoartele respective chestiunea locurilor de refugiu pentru artiștii aflați în situații de risc și pentru artiștii strămutați, |
| --- | --- |

20.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ ȘI ÎNALTUL REPREZENTANT AL UNIUNII PENTRU AFACERI EXTERNE ȘI POLITICA DE SECURITATE:

| 21. | să furnizeze o imagine de ansamblu cuprinzătoare care să prezinte informații actualizate privind asistența bilaterală acordată Ucrainei de către UE și statele membre în domeniul culturii și al sectoarelor creative, incluzând artiștii ucraineni aflați în situație de risc și artiștii strămutați, |
| --- | --- |

21.

| 22. | să contribuie la crearea de rețele și la schimbul de informații, de bune practici și de experiență între statele membre și actorii nestatali care sprijină artiștii aflați în situație de risc și pe cei strămutați, |
| --- | --- |

22.

| 23. | să sprijine cooperarea în materie de politici transnaționale transsectoriale privind libertatea artistică, inclusiv sprijinind acțiuni pentru artiștii aflați în situații de risc și pentru cei strămutați, ținând seama de experiența desprinsă din procedura de ofertare din cadrul programului „Europa creativă” pentru sprijinirea persoanelor strămutate din Ucraina și a sectoarelor culturale și creative ucrainene. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Printre altele, articolul 27 din Declarația universală a drepturilor omului, care ajunge la cea de a 75-a aniversare în 2023, sau articolul 15 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale.

(2)  Printre altele, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

(3)  Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale.

(4)  Bazându-se pe Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO), Consiliul Europei a publicat, de exemplu, un raport privind libertatea artistică și a lansat Manifestul privind libertatea de exprimare în domeniul artelor și culturii în era digitală, în care se afirmă, printre altele, că restricțiile asupra libertății de exprimare și a libertății artistice afectează întreaga societate, lipsind-o de pluralismul său și de vitalitatea procesului democratic.

(5)  Doc. EUCO 34/22.

(6)  Doc. EUCO 1/23.

(7)  A se vedea anexa II pentru definiția „artiștilor”.

(8)  Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa (2022/2759(RSP))

(9)  Rezoluția Consiliului privind Planul de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026, JO C 466, 7.12.2022, p. 1).

(10)  Și anume, cu privire la conservarea patrimoniului cultural și consolidarea capacității de acțiune a sectoarelor culturale și creative locale în Ucraina și la rolul culturii și al profesioniștilor din domeniul culturii în promovarea și apărarea democrației și a drepturilor omului în contexte delicate.

(11)  A se vedea anexa II pentru definiția „artiștilor aflați în situație de risc”.

(12)  A se vedea anexa II pentru definiția „locului de refugiu”.

(13)  A se vedea, de exemplu, Concluziile Consiliului (2022/C 245/04) privind protecția și siguranța jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei, în care, de exemplu, statele membre și Comisia sunt invitate să sprijine jurnaliștii și profesioniștii din domeniul mass-mediei independenți și exilați, în special din țări precum Ucraina, Belarus și Federația Rusă.

(14)  Comisia Europeană, Sprijin pentru artiștii, profesioniștii și organizațiile culturale și creative ucrainene.

(15)  A se vedea anexa II pentru definiția „orașelor-refugiu”.

(16)  Cu respectarea principiului subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE.

(17)  Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, articolul 9.

---

ANEXA I

Referințe

| — | Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2000/C 364/01) |
| --- | --- |

—

Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2000/C 364/01)

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru democrația europeană COM(2020) 790 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru democrația europeană COM(2020) 790 final

| — | Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale Seria de tratate ale Consiliului Europei 005, Consiliul Europei, 1950 |
| --- | --- |

—

Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale Seria de tratate ale Consiliului Europei 005, Consiliul Europei, 1950

| — | Concluziile Consiliului privind protecția și siguranța jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei, JO C 245, 28.6.2022, p. 5 |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind protecția și siguranța jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei, JO C 245, 28.6.2022, p. 5

| — | Rezoluția Consiliului privind Planul de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026, JO C 466, 7.12.2022, p. 1 |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului privind Planul de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026, JO C 466, 7.12.2022, p. 1

| — | Declarația Conferinței miniștrilor culturii din cadrul Consiliului Europei intitulată „Creating our future: creativity and cultural heritage as strategic resources for a diverse and democratic Europe” (Crearea viitorului nostru: creativitatea și patrimoniul cultural ca resurse strategice pentru o Europă diversă și democratică), 1 aprilie 2022 |
| --- | --- |

—

Declarația Conferinței miniștrilor culturii din cadrul Consiliului Europei intitulată „Creating our future: creativity and cultural heritage as strategic resources for a diverse and democratic Europe” (Crearea viitorului nostru: creativitatea și patrimoniul cultural ca resurse strategice pentru o Europă diversă și democratică), 1 aprilie 2022

| — | Declarația miniștrilor europeni ai culturii, audiovizualului și mass-mediei, reuniți la Angers, publicată în 2022 |
| --- | --- |

—

Declarația miniștrilor europeni ai culturii, audiovizualului și mass-mediei, reuniți la Angers, publicată în 2022

| — | Comisia Europeană, EU supports Ukraine through culture (UE sprijină Ucraina prin cultură), publicată în 2022 |
| --- | --- |

—

Comisia Europeană, EU supports Ukraine through culture (UE sprijină Ucraina prin cultură), publicată în 2022

| — | Concluziile Consiliului European din 15 decembrie 2022, EUCO 34/22 |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului European din 15 decembrie 2022, EUCO 34/22

| — | Concluziile Consiliului European din 9 februarie 2023, EUCO 1/23 |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului European din 9 februarie 2023, EUCO 1/23

| — | Concluziile Consiliului European din 23 martie 2023, EUCO 4/23 |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului European din 23 martie 2023, EUCO 4/23

| — | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa 2022/2759(RSP) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa 2022/2759(RSP)

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii agende europene pentru cultură și a Strategiei UE pentru relațiile culturale internaționale (2022/2047(INI)) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii agende europene pentru cultură și a Strategiei UE pentru relațiile culturale internaționale (2022/2047(INI))

| — | Rețeaua internațională a orașelor-refugiu, ICORN, What is ICORN (Ce este ICORN), publicată în 2023. Link: https://icorn.org/what-icorn (accesat la 20 martie 2023) |
| --- | --- |

—

Rețeaua internațională a orașelor-refugiu, ICORN, What is ICORN (Ce este ICORN), publicată în 2023. Link: https://icorn.org/what-icorn (accesat la 20 martie 2023)

| — | OCDE, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (Răspunsuri în materie de politici la impactul războiului din Ucraina), publicată în 2022 |
| --- | --- |

—

OCDE, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (Răspunsuri în materie de politici la impactul războiului din Ucraina), publicată în 2022

| — | Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013, JO L 189, 28.5.2021, p. 34 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013, JO L 189, 28.5.2021, p. 34

| — | Comitetul director pentru cultură, patrimoniu și peisaj (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, cu sprijinul lui Levan Kharatishvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Manifest privind libertatea de exprimare a artelor și culturii în era digitală), publicat în 2020 |
| --- | --- |

—

Comitetul director pentru cultură, patrimoniu și peisaj (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, cu sprijinul lui Levan Kharatishvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Manifest privind libertatea de exprimare a artelor și culturii în era digitală), publicat în 2020

| — | Comitetul director pentru cultură, patrimoniu și peisaj (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression (Libertatea artistică în Europa – Raportul Consiliului Europei privind libertatea de exprimare artistică), publicat în 2023 |
| --- | --- |

—

Comitetul director pentru cultură, patrimoniu și peisaj (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression (Libertatea artistică în Europa – Raportul Consiliului Europei privind libertatea de exprimare artistică), publicat în 2023

| — | UNESCO, Convenția din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, publicată în 2015 |
| --- | --- |

—

UNESCO, Convenția din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, publicată în 2015

| — | UNHCR, Ukraine Refugee Situation (Situația refugiaților din Ucraina), date actualizate în decembrie 2022 |
| --- | --- |

—

UNHCR, Ukraine Refugee Situation (Situația refugiaților din Ucraina), date actualizate în decembrie 2022

| — | Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, A/RES/2200, 1966 |
| --- | --- |

—

Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, A/RES/2200, 1966

| — | Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) Rezoluția Adunării Generale a ONU 217 A(III), 1948 |
| --- | --- |

—

Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) Rezoluția Adunării Generale a ONU 217 A(III), 1948

---

ANEXA II

Definiții

În sensul prezentelor concluzii ale Consiliului, se aplică următoarele definiții:

Artist: definiția termenului „artist” trebuie înțeleasă în sens larg, incluzând toți profesioniștii din sectoarele culturale și creative, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013.

Loc de refugiu: un „loc de refugiu” este definit ca o oportunitate oferită artiștilor aflați în situație de risc în țările lor de origine de a găsi protecție și, dacă doresc, de a rămâne activi din punct de vedere artistic, pentru o perioadă limitată de timp într-un alt loc.

Artiști aflați în situație de risc: artiști amenințați de conflicte armate, persecuții sau opresiune.

Rezidență de urgență: un loc pentru relocarea temporară a unui artist aflat în situație de risc, oferindu-i cazare și oportunități de a-și continua activitatea într-un loc sigur. O rezidență de urgență poate fi constituită din programe de rezidență artistică existente sau prin crearea de noi rezidențe artistice cu scopul specific de a sprijini artiștii strămutați care fug din calea conflictelor armate.

Orașe-refugiu: potrivit Rețelei internaționale a orașelor-refugiu (ICORN), „orașele-refugiu” sunt orașe sau regiuni care oferă adăpost scriitorilor și artiștilor aflați în situație de risc, promovând libertatea de exprimare, apărând valorile democratice și promovând solidaritatea internațională. Orașele membre ale ICORN oferă adăpost pe termen lung, dar temporar, persoanelor aflate în situație de risc drept consecință directă a activităților lor creative (1).

---

(1)  Rețeaua internațională a orașelor-refugiu.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/44

---

Concluziile Consiliului privind măsurile suplimentare necesare pentru ca recunoașterea reciprocă automată în domeniul educației și al formării să devină o realitate

(2023/C 185/10)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

ÎȘI REAFIRMĂ angajamentul politic ferm de a face în așa fel încât spațiul european al educației să devină o realitate până în 2025 și REAMINTEȘTE contextul politic, astfel cum figurează în anexă.

SUBLINIAZĂ că:

1.

Convenția din 1997 cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei (denumită în continuare „Convenția de la Lisabona privind recunoașterea”) și textele subsidiare, elaborate de Consiliul Europei și UNESCO, oferă un cadru juridic pentru recunoașterea calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare care permit accesul la învățământul superior. În domeniul educației și formării profesionale (EFP), statele membre s-au angajat să respecte Procesul Copenhaga, proces care vizează intensificarea cooperării și care promovează încrederea reciprocă, transparența și recunoașterea calificărilor și a competențelor.

2.

| — | să pună în practică măsurile necesare pentru a realiza recunoașterea reciprocă automată a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate la nivelul învățământului superior; |
| --- | --- |

—

să pună în practică măsurile necesare pentru a realiza recunoașterea reciprocă automată a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate la nivelul învățământului superior;

| — | să facă progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare care oferă acces la învățământul superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare. |
| --- | --- |

—

să facă progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare care oferă acces la învățământul superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare.

3.

Definiția noțiunii de „recunoaștere reciprocă automată a unei calificări” și cea a noțiunii de „rezultate ale unei perioade de învățare petrecute în străinătate” atât la nivelul învățământului superior, cât și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare sunt stabilite în anexa la Recomandarea din 2018 și sunt pe deplin aplicabile prezentelor concluzii ale Consiliului.

RECUNOAȘTE CĂ:

1.

Nu este posibil să se realizeze un veritabil spațiu european al educației fără a admite faptul că recunoașterea reciprocă automată a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate constituie unul dintre elementele fundamentale ale promovării mobilității în scopul învățării. Lipsa recunoașterii automate poate genera sarcini administrative atât pentru instituții, cât și pentru furnizorii de educație și de formare și pentru cursanți, afectând accesul egal la educație și formare echitabile și de calitate pe tot parcursul vieții și împiedicând mobilitatea și dobândirea de aptitudini și competențe transversale necesare pentru dezvoltarea personală, civică și profesională, precum și pentru creșterea capacității de inserție profesională. Pentru ca Uniunea Europeană să își mențină și să își consolideze avantajul competitiv, este esențial să se valorifice pe deplin potențialul spațiului european al educației, astfel încât cursanții să poată profita la maximum de toate oportunitățile de educație și formare la nivelul întregii UE.

2.

Măsurile de promovare a transparenței și, prin urmare, de consolidare a încrederii, sunt esențiale pentru promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate, la nivelul învățământului superior, precum și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare (incluzând atât învățământul general, cât și EFP). Punerea în aplicare cu succes a recunoașterii reciproce automate depinde de accelerarea, precum și de susținerea progreselor realizate în cadrul spațiului european al educației și al Spațiului european al învățământului superior (EHEA) în direcția unei mai mari transparențe și încrederi.

3.

Statele membre și Comisia Europeană au colaborat cu succes pentru a furniza o serie de instrumente, iar în cadrul Procesului Bologna au fost luate măsuri semnificative pentru a pune la dispoziția statelor membre un set de instrumente cu ajutorul cărora recunoașterea reciprocă automată să devină o posibilitate practică în învățământul superior. Printre aceste instrumente se numără, printre altele, Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG), suplimentul la diplomă, Registrul european pentru asigurarea calității în învățământul superior (EQAR), sistemul de învățământ superior structurat în trei cicluri și Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii (ECTS).

4.

De asemenea, au fost luate măsuri importante în domeniul EFP, inclusiv prin intermediul Procesului Copenhaga și, în special, prin intermediul Cadrului european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET).

5.

Rețeaua centrelor naționale de informare pentru recunoaștere academică (NARIC) este esențială pentru punerea în aplicare a recunoașterii reciproce automate a calificărilor în Europa, în special în învățământul superior, deoarece centrele NARIC reprezintă o sursă importantă de cunoștințe, informații și bune practici pentru toți actorii implicați în recunoașterea reciprocă automată.

6.

Acordurile bilaterale, multilaterale și regionale privind recunoașterea reciprocă automată în UE pot favoriza încrederea și transparența, pot sprijini recunoașterea reciprocă automată și pot constitui o sursă de inspirație pentru o cooperare mai amplă la nivel european în vederea punerii în aplicare a Recomandării din 2018.

SALUTĂ Raportul din 23 februarie 2023 al Comisiei către Consiliu referitor la punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (2) și CONSTATĂ, în special, că:

2

1.

Chiar dacă recunoașterea reciprocă automată a calificărilor nu presupune o admitere automată la un nivel ulterior de studii, rămân în continuare provocări legate de distincția între eligibilitatea de a urma un nivel ulterior de studii (și anume, recunoașterea) și admiterea la un anumit curs sau program. În raportul Comisiei se precizează, de asemenea, că, la nivel instituțional, pot exista mai multe motive la baza acestor provocări, inclusiv faptul că conceptul de recunoaștere reciprocă automată este adesea înțeles greșit și că recunoașterea și admiterea sunt adesea combinate, conducând uneori la inconsecvențe în procesul decizional. Lipsa unor abordări coerente în ceea ce privește recunoașterea reciprocă automată poate avea ca rezultat procese diverse și complexe care pot submina recunoașterea automată armonioasă, echitabilă și transparentă a calificărilor.

2.

Orientările din partea autorităților naționale și furnizarea sistematică de formare și informații nu sunt încă larg răspândite, parțial din cauza resurselor naționale limitate dedicate sprijinirii punerii în aplicare a recunoașterii reciproce automate și a centrelor NARIC. În plus, raportul Comisiei indică faptul că monitorizarea sistematică a practicilor de recunoaștere în domeniul educației și al formării este subdezvoltată.

3.

Recunoașterea reciprocă automată rămâne mai avansată la nivelul învățământului superior decât la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare, inclusiv EFP, în mare parte datorită cadrului oferit de instrumentele Procesului Bologna. Cu toate acestea, aceste instrumente sunt aplicate în mod inegal, de exemplu în cazul utilizării informațiilor furnizate de agențiile de asigurare a calității înregistrate în EQAR și al utilizării suplimentului la diplomă, inclusiv prin intermediul platformei Europass.

4.

Persistă dificultăți în obținerea recunoașterii reciproce automate după perioadele de învățare petrecute în străinătate pentru studenții din învățământul superior, parțial din cauza lipsei de informații și a utilizării limitate a Ghidului utilizatorilor ECTS din 2015. Obstacolele administrative și varietatea percepțiilor în ceea ce privește calitatea la nivel de facultate complică și mai mult lucrurile. Deși, în cadrul programului Erasmus+, instituțiile de învățământ superior s-au angajat să recunoască integral și automat creditele obținute în timpul unei perioade de mobilitate, recunoașterea nu este încă nici pe departe aplicată ca regulă generală.

5.

În ceea ce privește calificările dobândite în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, inclusiv EFP, care oferă acces la învățământul superior în statul membru în care calificarea a fost acordată, persistă provocări legate de recunoașterea calificărilor respective în alte state membre în vederea acordării accesului la învățământul superior. Există mai multe motive pentru aceasta, inclusiv diversitatea practicilor și a actorilor implicați, precum și utilizarea limitată a instrumentelor disponibile.

6.

În mod similar, recunoașterea reciprocă automată a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate pentru cursanții din ciclul secundar superior de învățământ și formare, inclusiv EFP, continuă să fie insuficient dezvoltată. Diversitatea sistemelor de educație și formare din UE este un punct forte, dar poate reprezenta o provocare în acest context. Recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate este o problemă complexă cauzată, de exemplu, de această diversitate, de variațiile procedurilor de recunoaștere și de lipsa unor cadre comune la nivelul corespunzător în statele membre.

ESTE DE ACORD CĂ:

1.

Deși au fost realizate progrese, lipsa recunoașterii reciproce automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate continuă să pună piedici mobilității în scopul învățării la nivelul UE.

2.

Avântul de a crea o bază solidă pentru o recunoaștere reciprocă automată în UE bazată pe încredere rămâne puternic. Recunoașterea reciprocă automată sporește atractivitatea mobilității europene în scopul învățării, consolidează instituțiile de învățământ și formare și promovează internaționalizarea acestora. Conduce, de asemenea, la îmbunătățirea educației și formării, la dobândirea de aptitudini și competențe transversale și la opțiuni mai bune pe piața muncii. Perioadele de învățare petrecute în străinătate au potențialul de a le oferi tinerilor experiențe pozitive, care le schimbă viața și pot duce la continuarea mobilității mai târziu în viață. Acestea pot contribui la dezvoltarea unor competențe-cheie, cum ar fi multilingvismul, spiritul civic și sensibilitatea culturală.

3.

Este imperativ ca toți actorii relevanți să depună eforturi mai mari pentru a se conforma Recomandării din 2018 și pentru a lua toate măsurile necesare până în 2025. Cel mai important, recunoașterea reciprocă automată depinde de colaborarea statelor membre în scopul promovării încrederii reciproce și a transparenței.

4.

Dezvoltarea și menținerea încrederii reciproce și a transparenței pentru promovarea recunoașterii reciproce automate sunt necesare pentru a adapta la exigențele viitorului elementele de bază ale spațiului european al educației și ale UE ca actor mondial în domeniul educației și al formării. Inițiativele spațiului european al educației, cum ar fi inițiativa privind universitățile europene, pot fi forțe motrice importante pentru recunoașterea reciprocă automată și necesită o perspectivă globală.

5.

Încrederea și transparența între sistemele de educație și formare reprezintă elemente esențiale pentru asigurarea recunoașterii reciproce automate. Prin urmare, eforturile de a construi o cultură a încrederii și a transparenței în jurul recunoașterii reciproce automate trebuie intensificate la toate nivelurile decizionale, cu respectarea corespunzătoare a principiului subsidiarității. Asigurarea calității joacă un rol esențial în accelerarea dezvoltării încrederii, prin evidențierea metodelor și îmbunătățirea transparenței. Continuarea lucrărilor importante deja realizate în contextul Procesului Bologna și al UE, inclusiv al Procesului Copenhaga, este, prin urmare, fundamentală pentru a dispune de proceduri de recunoaștere bazate pe încredere. Din motive de transparență, justificarea clară a deciziilor negative în materie de recunoaștere, precum și posibilitatea de a contesta astfel de decizii în cadrul sistemelor respective ale statelor membre se pot dovedi importante pentru cetățeni și pentru favorizarea încrederii în sistemul de recunoaștere.

6.

Instrumentele și inițiativele UE joacă un rol esențial în sporirea transparenței și în automatizarea procedurilor de recunoaștere în general. Printre aceste instrumente și inițiative se numără programul Erasmus+ și Cadrul european al calificărilor (CEC), care contribuie la îmbunătățirea transparenței, compatibilității și portabilității calificărilor. În acest context, este important ca respectivele cadre naționale ale calificărilor să se mențină actualizate în raport cu CEC.

7.

Este important să se pună accentul pe procesele de digitalizare și pe utilizarea instrumentelor digitale (3) care facilitează verificarea autenticității calificărilor, permițând totodată preîntâmpinarea eficientă a fraudelor, precum și pe instrumentele dezvoltate în cadrul programului Erasmus+. Alături de suplimentele la diplomă și baza de date Q-entry, aceste instrumente pot reprezenta o valoare adăugată prin reducerea costurilor și a sarcinii administrative.

8.

Dincolo de valorificarea deplină a instrumentelor disponibile, este esențial ca încrederea la nivelul personalului implicat în procesul decizional să fie promovată, menținută și dezvoltată în continuare și ca personalul respectiv să beneficieze de o formare adecvată, astfel încât să dețină cunoștințele și înțelegerea necesare cu privire la instrumentele și cadrele relevante pentru recunoaștere, precum și competențele necesare pentru utilizarea lor corespunzătoare. Având în vedere că deciziile sunt adesea luate la nivel instituțional sau local, dezvoltarea relațiilor dintre cadre didactice, formatori, cursanți, lideri și administratori poate juca un rol esențial în transformarea recunoașterii reciproce automate într-o posibilitate practică. Facilitarea participării individuale la proiecte de cooperare transnaționale și a mobilității părților interesate, precum cadre didactice, formatori și lideri, poate juca un rol pozitiv în promovarea recunoașterii reciproce automate.

9.

Autonomia instituțiilor de învățământ superior, precum și a furnizorilor de învățământ și formare din cadrul ciclului secundar superior, în funcție de contextul național, este fundamentală pentru crearea unui spațiu european al educației încununat de succes. Concomitent, abordările naționale coerente în ceea ce privește recunoașterea reciprocă automată în conformitate cu Recomandarea din 2018 și monitorizarea recunoașterii la nivel național ar reduce complexitatea și divergențele inutile privind abordările. Aceasta ar putea îmbunătăți previzibilitatea, reducând totodată sarcina administrativă și financiară pentru autorități și cursanți. Implicarea tuturor actorilor relevanți, cum ar fi instituțiile de învățământ superior, centrele NARIC, agențiile de asigurare a calității și punctele naționale de coordonare pentru CEC poate juca un rol esențial în aceste eforturi, inclusiv în ceea ce privește formarea, furnizarea de informații, monitorizarea și elaborarea de orientări naționale. În acest context, învățarea inter pares poate juca un rol important în diseminarea bunelor practici, atât în învățământul superior, cât și în ciclul secundar superior de învățământ și formare, pentru a contribui la abordări naționale mai coerente în toate statele membre.

10.

Activitățile legate de punerea în aplicare a recomandării pot să inspire și să faciliteze realizarea de progrese în ceea ce privește recunoașterea calificărilor obținute în afara UE, în conformitate cu circumstanțele naționale. În conformitate cu instrumentele și cu cadrul Procesului Bologna și cu cele ale UE, ar trebui să se valorifice pe deplin Convenția globală a UNESCO pentru recunoașterea calificărilor din învățământul superior, deoarece facilitează mobilitatea internațională a studenților, plasează dezvoltarea aspectelor legate de recunoaștere într-un context internațional și, prin urmare, deblochează potențialul de internaționalizare a învățământului superior european.

INVITĂ STATELE MEMBRE, cu respectarea deplină a autonomiei instituționale și a libertății academice și în conformitate cu legislația și circumstanțele naționale:

1.

Să își consolideze și să își intensifice eforturile pentru a realiza recunoașterea reciprocă automată a calificărilor și a perioadelor de învățare petrecute în străinătate în cadrul sistemelor lor de educație și formare, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 2018.

2.

Să adopte perspectiva conform căreia o calificare care conferă acces la un anumit nivel al învățământului superior în statul membru în care a fost acordată este recunoscută automat ca fiind eligibilă pentru accesul la învățământul superior de același nivel dintr-un alt stat membru, fără a aduce atingere dreptului unei instituții de învățământ superior de a stabili criterii specifice de admitere pentru anumite programe, pentru a permite mobilitatea cetățenilor în întreaga UE.

3.

Să sprijine instituțiile de învățământ superior în aplicarea recunoașterii reciproce automate, astfel cum a fost definită în Recomandarea Consiliului din 2018, inclusiv prin furnizarea unor orientări clare și a unei formări adecvate. În cazul în care instituțiile de învățământ superior sunt responsabile de recunoașterea reciprocă automată, să le sprijine în facilitarea unor abordări naționale coerente.

4.

Să garanteze faptul că asigurarea externă a calității în învățământul superior este efectuată de agenții independente de asigurare a calității înregistrate în EQAR și care funcționează în conformitate cu standardele și orientările europene (ESG), pentru a promova transparența, stimulând astfel încrederea reciprocă în recunoașterea reciprocă automată.

5.

În contextul ciclului secundar superior de învățământ și formare, inclusiv EFP, să pună accentul asupra rezultatelor învățării și să dezvolte în continuare instrumentele existente de asigurare a calității în conformitate cu EQAVET, pentru a permite recunoașterea reciprocă automată a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate.

6.

Să încurajeze sinergiile din cadrul EHEA și al spațiului european al educației pentru a garanta consolidarea lor reciprocă, în vederea promovării unor medii transparente și eficiente pentru procesele de recunoaștere reciprocă automată.

7.

În acest context, să garanteze faptul că instrumentele Procesului Bologna și ale UE, după caz, sunt valorificate la maximum, pentru a facilita recunoașterea reciprocă automată la nivelul învățământului superior. În domeniul educației și formării profesionale, să faciliteze recunoașterea reciprocă automată la nivelul domeniului de aplicare al Recomandării din 2018 prin utilizarea instrumentelor Procesului Copenhaga, după caz. Aceste instrumente includ ECTS, ESG, DEQAR, CEC, baza de date Q-entry, acreditările digitale europene pentru învățare, modelul european de învățare, Europass, suplimentul la diplomă, Carta Universitară Erasmus (ECHE), suplimentul la documentul de mobilitate Europass, suplimentul Europass la certificatul profesional și inițiativa privind legitimația europeană de student, fără a se limita la acestea, precum și alte instrumente dezvoltate cu sprijinul programului Erasmus+ și cele care decurg din Procesul Bologna.

8.

Să coopereze la nivelul UE pentru a face schimb de bune practici, precum și pentru a sprijini învățarea inter pares și schimbul de informații cu scopul de a consolida încrederea și transparența între sistemele de educație și formare și de a întări recunoașterea reciprocă automată la nivelul învățământului superior, inclusiv prin alianțe ale universităților europene, precum și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare, inclusiv prin intermediul centrelor de excelență profesională.

9.

Să sprijine promovarea și difuzarea de informații relevante cu privire la procedurile de recunoaștere reciprocă automată către toți actorii și părțile interesate relevante, de exemplu cursanți, instituții de învățământ superior, furnizori de învățământ și formare din cadrul ciclului secundar superior, inclusiv furnizori de EFP, centre NARIC și agenții de asigurare a calității. Aceasta le va permite cetățenilor și cursanților să înțeleagă posibilitățile oferite de recunoașterea reciprocă automată cu privire la studiul în străinătate și va permite o abordare coerentă din partea autorităților competente în materie de recunoaștere.

10.

Să ia în considerare, în acest context, recunoașterea învățării anterioare și permeabilitatea dintre sectorul educației și cel al formării, în special promovarea transferurilor între EFP și învățământul superior și în interiorul acestora, dacă este cazul și ținând seama de nivelurile de educație, pentru a evita situațiile de impas și pentru a facilita valorificarea deplină a oportunităților de mobilitate.

11.

Să sprijine în continuare centrele NARIC și să examineze modalități adecvate pentru o mai bună monitorizare și evaluare a sistemelor de recunoaștere, utilizând expertiza centrelor NARIC și a altor organisme și instituții competente, după caz, pentru a determina dacă sunt necesare acțiuni suplimentare.

12.

Să încurajeze cooperarea dintre factorii de decizie în materie de recunoaștere și centrele NARIC, cu scopul de a evita inconsecvențele și de a spori caracterul eficace și eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor al recunoașterii reciproce, precum și de a aplica în mod corect mijloacele și instrumentele consacrate. În acest scop, se pot dovedi utile autoevaluarea și evaluarea inter pares a centrelor NARIC, în conformitate cu sistemul voluntar de asigurare a calității al rețelelor ENIC-NARIC.

13.

Să inițieze o cooperare transfrontalieră bazată pe încredere, reciproc avantajoasă și generoasă, în vederea îmbunătățirii și sprijinirii oportunităților de mobilitate, în special a perioadelor lungi de învățare petrecute în străinătate în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare. Ar trebui depuse eforturi suplimentare pentru a facilita schimburile între membrii personalului, instituții, autorități și alți actori relevanți. În acest context, programul Erasmus+ și alte fonduri și programe relevante ale UE ar trebui utilizate într-o măsură mai mare, în vederea consolidării cooperării și a schimburilor.

INVITĂ COMISIA, cu respectarea deplină a subsidiarității și a circumstanțelor naționale, inclusiv a autonomiei instituționale:

1.

Să sprijine statele membre și să colaboreze cu acestea, inclusiv în contextul Procesului Bologna și al Procesului Copenhaga, prin promovarea cooperării și a învățării reciproce referitoare la modalitățile optime de punere în aplicare a recunoașterii reciproce automate la nivelul învățământului superior și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare, inclusiv EFP, în special în domeniile în care persistă provocări, incluzând un sprijin specific pentru actori și părți interesate, atunci când este cazul.

2.

Să examineze, în strânsă consultare cu statele membre, modalități de consolidare a sprijinului acordat statelor membre pentru a înregistra progrese în punerea în aplicare a recunoașterii reciproce automate a calificărilor și a perioadelor de învățare petrecute în străinătate, atât la nivelul învățământului superior, cât și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare. Obiectivul ar trebui să fie promovarea bunelor practici și facilitarea furnizării de formare și sprijin inter pares către statele membre și furnizorii de educație și formare, inclusiv cadre didactice și formatori, după caz. Acest sprijin ar trebui să valorifice expertiza rețelei NARIC și să implice agențiile de asigurare a calității și alte organisme și instituții competente, după caz. În acest context, să analizeze modul în care expertiza centrelor NARIC poate fi utilizată pentru a promova recunoașterea reciprocă automată la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare, la nivelul învățământului general, precum și la nivelul EFP, după caz.

3.

Să sprijine în continuare statele membre, inclusiv centrele NARIC, prin intermediul programului Erasmus+, al Instrumentului de sprijin tehnic și al altor programe și instrumente de finanțare ale UE, cu scopul de a dinamiza lucrările privind recunoașterea reciprocă automată. În plus, să sprijine statele membre în utilizarea instrumentelor existente pentru a dezvolta în continuare recunoașterea reciprocă automată la nivelul învățământului superior și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare, precum și în dezvoltarea unor canale comune de informare și a schimburilor de bune practici.

4.

Să sprijine în continuare procesul de evaluare inter pares al EQAVET la nivelul sistemului EFP, în vederea consolidării încrederii și a transparenței, încurajând astfel recunoașterea reciprocă automată între statele membre.

5.

Să adopte o abordare globală privind sprijinirea statelor membre în realizarea recunoașterii reciproce automate la nivelul învățământului superior și la nivelul ciclului secundar superior de învățământ și formare, prin analizarea modului în care viitoarele inițiative strategice ale spațiului european al educației care urmează să fie propuse până în 2025 pot, în concordanță cu instrumentele, structurile și cadrele existente, să sprijine realizarea obiectivelor stabilite în Recomandarea din 26 noiembrie 2018 și, în special, a modului în care aceste inițiative pot fi utilizate pentru a promova încrederea și transparența.

---

(1)  JO C 444, 10.12.2018, p. 1.

1

(2)  COM(2023) 91 final.

2

(3)  Precum acreditările digitale europene pentru învățare, infrastructura europeană de servicii blockchain, modelul de document de mobilitate Europass și suplimentul Europass la certificatul profesional (ca parte a platformei Europass), alături de registrele naționale de calificări aliniate la platforma Europass și de baza de date privind rezultatele asigurării externe a calității (DEQAR).

3

---

ANEXĂ

Context politic

| 1. | Rezoluția Consiliului din 19 decembrie 2002 privind promovarea unei cooperări europene consolidate în domeniul educației și formării profesionale (JO C 13, 18.1.2003, p. 2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (JO C 444, 10.12.2018, p. 1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rezoluția Consiliului privind dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației pentru a sprijini sisteme de educație și formare orientate către viitor (JO C 389, 18.11.2019, p. 1). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Recomandarea Consiliului din 24 noiembrie 2020 privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (JO C 417, 2.12.2020, p. 1). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (JO C 66, 26.2.2021, p. 1). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Recomandarea Consiliului din 5 aprilie 2022 privind crearea de punți pentru o cooperare europeană eficace în domeniul învățământului superior (JO C 160, 13.4.2022, p. 1). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Concluziile Consiliului privind o strategie europeană de capacitare a instituțiilor de învățământ superior pentru viitorul Europei (JO C 167, 21.4.2022, p. 9). |
| --- | --- |

8.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/51

---

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

(2023/C 185/11)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința persoanelor și a entităților care figurează în anexa I la Decizia 2013/255/PESC a Consiliului (1), astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1035 a Consiliului (2), și în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1027 al Consiliului (4), privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria.

După revizuirea listei persoanelor și entităților desemnate care figurează în anexele sus-menționate, Consiliul Uniunii Europene a decis ca măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 să se aplice în continuare persoanelor și entităților respective.

Se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), conform indicațiilor de pe site-urile care figurează în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 36/2012, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (a se vedea articolul 16 din regulament).

Persoanele și entitățile în cauză pot înainta Consiliului, până la 16 februarie 2024, o cerere însoțită de documente justificative, prin care să solicite reanalizarea deciziei de a le include pe lista menționată anterior, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Eventualele observații primite vor fi luate în considerare în scopul următoarei revizuiri de către Consiliu a listei persoanelor și entităților desemnate, în conformitate cu articolul 34 din Decizia 2013/255/PESC și cu articolul 32 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 36/2012.

---

(1)  JO L 147, 1.6.2013, p. 14.

(2)  JO L 139, 26.5.2023, p. 49.

(3)  JO L 16, 19.1.2012, p. 1.

(4)  JO L 139, 26.5.2023, p. 1.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/52

---

Aviz în atenția persoanelor vizate care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2013/255/PESC a Consiliului, astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1035 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1027 al Consiliului, privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

(2023/C 185/12)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în continuare.

Temeiurile juridice ale acestei operațiuni de prelucrare sunt Decizia 2013/255/PESC a Consiliului (2), astfel cum este modificată prin Decizia (PESC) 2023/1035 a Consiliului (3), și Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului (4), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1027 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare este Consiliul Uniunii Europene, reprezentat de directorul general al Direcției generale Relații externe (RELEX) din cadrul Secretariatului General al Consiliului, iar departamentul însărcinat cu operațiunea de prelucrare este RELEX.1, care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles |
| BELGIQUE/BELGIË |

Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabilul cu protecția datelor din cadrul Consiliului poate fi contactat la următoarea adresă:

Responsabilul cu protecția datelor

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare este stabilirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive în conformitate cu Decizia 2013/255/PESC, astfel cum este modificată prin Decizia 2023/1035, și cu Regulamentul (UE) nr. 36/2012, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1027+.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, conform prevederilor Deciziei 2013/255/PESC și ale Regulamentului (UE) nr. 36/2012.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare pentru identificarea corectă a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date legate de motivele includerii pe listă.

Temeiurile juridice pentru prelucrarea datelor cu caracter personal sunt deciziile Consiliului adoptate în temeiul articolului 29 din TUE și regulamentele Consiliului adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE de desemnare a unor persoane fizice (persoane vizate) și de impunere a înghețării activelor și a unor restricții de călătorie.

Prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini care servește unui interes public în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (a) și în vederea îndeplinirii obligațiilor legale prevăzute în actele juridice menționate anterior care îi revin operatorului în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Prelucrarea este necesară din motive de interes public major, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul poate obține date cu caracter personal ale persoanelor vizate de la statele membre și/sau de la Serviciul European de Acțiune Externă. Destinatarii datelor cu caracter personal sunt statele membre, Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă.

Toate datele cu caracter personal prelucrate de Consiliu în contextul măsurilor restrictive autonome ale UE vor fi păstrate timp de cinci ani de la data la care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor care fac obiectul înghețării activelor sau de la expirarea valabilității măsurii sau, în cazul în care se introduce o acțiune în justiție în fața Curții de Justiție, până la pronunțarea unei hotărâri definitive. Datele cu caracter personal conținute în documentele înregistrate de Consiliu sunt păstrate de Consiliu în scopuri de arhivare în interes public, în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul ar putea fi nevoit să facă schimb de date cu caracter personal cu privire la o persoană vizată cu o țară terță sau cu o organizație internațională în contextul transpunerii de către Consiliu a desemnărilor ONU sau în contextul cooperării internaționale în ceea ce privește politica UE privind măsurile restrictive.

În absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sau a unor garanții adecvate, transferul de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională se bazează pe următoarea (următoarele) condiție (condiții), în temeiul articolului 50 din Regulamentul (UE) 2018/1725:

| — | transferul este necesar din considerente importante de interes public; |
| --- | --- |

—

transferul este necesar din considerente importante de interes public;

| — | transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. |
| --- | --- |

—

transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță.

În prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanei vizate nu este implicat niciun proces decizional automatizat.

Persoanele vizate au dreptul de a fi informate și dreptul de a-și accesa datele cu caracter personal. De asemenea, au dreptul de a-și corecta și completa datele cu caracter personal. În anumite circumstanțe, ele pot avea dreptul de a obține ștergerea datelor lor cu caracter personal, de a formula obiecții cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal sau de a solicita restricționarea acestora.

Persoanele vizate își pot exercita aceste drepturi trimițând un e-mail operatorului, cu o copie către responsabilul cu protecția datelor, astfel cum se indică mai sus.

În anexă la cererea lor, persoanele vizate trebuie să furnizeze o copie a unui document de identificare care să le confirme identitatea (carte de identitate sau pașaport). Actul respectiv trebuie să conțină un număr de identificare, țara de emitere, perioada de valabilitate, numele, adresa și data nașterii. Toate celelalte date care figurează pe copia documentului de identificare, cum ar fi fotografia sau orice caracteristică personală, pot fi ocultate.

Persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Înainte de a face acest lucru, se recomandă ca persoanele vizate să încerce mai întâi să obțină o soluție satisfăcătoare contactând operatorul și/sau responsabilul cu protecția datelor din cadrul Consiliului.

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 147, 1.6.2013, p. 14.

(3)  JO L 139, 26.5.2023, p. 49.

(4)  JO L 16, 19.1.2012, p. 1.

(5)  JO L 139, 26.5.2023, p. 1.

---

Comisia Europeană

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/54

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

25 mai 2023

(2023/C 185/13)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0735 |
| JPY | yen japonez | 149,63 |
| DKK | coroana daneză | 7,4502 |
| GBP | lira sterlină | 0,86793 |
| SEK | coroana suedeză | 11,5490 |
| CHF | franc elvețian | 0,9708 |
| ISK | coroana islandeză | 150,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,7695 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,645 |
| HUF | forint maghiar | 372,30 |
| PLN | zlot polonez | 4,5110 |
| RON | leu românesc nou | 4,9495 |
| TRY | lira turcească | 21,3944 |
| AUD | dolar australian | 1,6443 |
| CAD | dolar canadian | 1,4599 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,4092 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7655 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4515 |
| KRW | won sud-coreean | 1 424,30 |
| ZAR | rand sud-african | 20,7466 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5891 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 040,83 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9655 |
| PHP | peso Filipine | 60,132 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,154 |
| BRL | real brazilian | 5,3320 |
| MXN | peso mexican | 19,0797 |
| INR | rupie indiană | 88,8055 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0735

JPY

yen japonez

149,63

DKK

coroana daneză

7,4502

GBP

lira sterlină

0,86793

SEK

coroana suedeză

11,5490

CHF

franc elvețian

0,9708

ISK

coroana islandeză

150,70

NOK

coroana norvegiană

11,7695

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,645

HUF

forint maghiar

372,30

PLN

zlot polonez

4,5110

RON

leu românesc nou

4,9495

TRY

lira turcească

21,3944

AUD

dolar australian

1,6443

CAD

dolar canadian

1,4599

HKD

dolar Hong Kong

8,4092

NZD

dolar neozeelandez

1,7655

SGD

dolar Singapore

1,4515

KRW

won sud-coreean

1 424,30

ZAR

rand sud-african

20,7466

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5891

IDR

rupia indoneziană

16 040,83

MYR

ringgit Malaiezia

4,9655

PHP

peso Filipine

60,132

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,154

BRL

real brazilian

5,3320

MXN

peso mexican

19,0797

INR

rupie indiană

88,8055

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/55

---

Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont aplicabile de la 1 iunie 2023

[Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 (1)]

(2023/C 185/14)

Ratele de bază calculate în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6). În funcție de utilizarea ratei de referință, marjele corespunzătoare trebuie adăugate conform comunicării. Aceasta înseamnă că pentru rata de scont trebuie să se adauge marja de 100 puncte de bază. Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei din 30 ianuarie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 prevede că, sub rezerva unei decizii specifice, rata de recuperare se va calcula, de asemenea, prin adăugarea a 100 de puncte de bază la rata de bază.

Ratele modificate sunt evidențiate cu caractere aldine.

Tabelul anterior a fost publicat în JO C 141, 24.4.2023, p. 3.

| De la | La | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2023 | ... | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.5.2023 | 31.5.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 1.4.2023 | 30.4.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.3.2023 | 31.3.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

De la

La

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2023

...

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

1.5.2023

31.5.2023

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

1.4.2023

30.4.2023

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

1.3.2023

31.3.2023

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/56

---

COMUNICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 29 ALINEATUL (2) DIN STATUTUL FUNCȚIONARILOR

Publicarea unui anunț de post vacant pentru funcția de șef de reprezentanță la Sofia – Reprezentanța în Bulgaria (gradul AD 14) în cadrul Direcției Generale Comunicare (DG COMM)

COM/2023/10433

(2023/C 185/15)

Comisia Europeană a publicat un anunț de post vacant (referința COM/2023/10433) pentru funcția de șef de reprezentanță la Sofia – Reprezentanța în Bulgaria (gradul AD 14) în cadrul Direcției Generale Comunicare (DG COMM).

Pentru a consulta textul anunțului de post vacant în 24 de limbi și pentru a vă depune candidatura, vă rugăm să vizitați pagina web specifică de pe site-ul Comisiei Europene, la adresa: https://europa.eu/!tGQCxB

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/57

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 185/16)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Coteaux de l’Aubance”

PDO-FR-A0149-AM03

Data comunicării: 27 februarie 2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Codul geografic oficial

Lista comunelor din arealul geografic și din zona situată în imediata vecinătate a fost actualizată pe baza Codului geografic oficial.

Această actualizare nu are niciun efect asupra perimetrului arealului geografic delimitat.

Se modifică punctele 6 și 9 din documentul unic.

2.   Distanța dintre butuci

Distanța minimă dintre butucii de pe același rând a fost modificată, de la 1 m la 0,90 m.

Scopul acestei modificări este de a permite o densitate de plantare mai mare, fără modificarea distanței dintre rândurile de butuci.

De asemenea, a fost adăugată o dispoziție specială pentru vița-de-vie situată pe pante cu înclinații mai mari de 10 %, în cazul căreia se permite o distanță minimă de 0,80 m între butuci.

Scopul acestei adăugiri este de a se ține seama de cazul special al viței-de-vie plantate pe pante abrupte, în cazul căreia sunt necesare sisteme specifice în etapa de plantare (plantarea paralelă cu panta, mai degrabă decât perpendiculară pe aceasta).

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

3.   Tăiere

Normele privind tăierea au fost aliniate la cele aferente denumirilor din zona Anjou Saumur din valea Loarei.

Această armonizare urmărește îmbunătățirea cunoștințelor operatorilor și simplificarea controalelor. Modificarea le oferă viticultorilor posibilitatea de a se adapta atunci când se confruntă cu înghețuri, care se produc din ce în ce mai târziu în cursul anului.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

4.   Legătura

Se modifică legătura, prin referire la anul 2021 în loc de anul 2018.

Se modifică punctul 8 din documentul unic.

5.   Măsuri tranzitorii

Măsurile tranzitorii expirate au fost eliminate.

Documentul unic nu a fost modificat.

6.   Principalele puncte care trebuie controlate

La principalele aspecte care trebuie controlate se adaugă recoltarea manuală prin selecții succesive.

Documentul unic nu a fost modificat.

7.   Modificări de redactare

Caietul de sarcini a fost supus unui număr de modificări de redactare.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

8.   Etichetarea

Normele privind etichetarea au fost detaliate și aliniate la cele aferente denumirilor din zona Anjou Saumur din valea Loarei. Modificarea este doar de redactare.

Se modifică punctul 9 din documentul unic.

9.   Referire la structura de control

A fost revizuită formularea trimiterii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Coteaux de l’Aubance

2.   Tip de indicație geografică

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1 | Vin |
| --- | --- |

1

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri albe liniștite conțin zaharuri reziduale. Ele sunt obținute din struguri recoltați supracopți (concentrație naturală pe butuc, cu sau fără mucegai nobil). Armonioase, aceste vinuri dezvoltă arome de fructe albe și citrice, parfumuri florale și arome de fructe supracoapte - aceeași armonie la degustare (bogăție în ceea ce privește zaharurile, aciditatea, structura). Învechirea sporește finețea și complexitatea acestor vinuri. Aceste vinuri prezintă: o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 14 %; pentru a beneficia de mențiunea „sélection de grains nobles”, o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 19 %; un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză), după fermentare, mai mare sau egal cu 34 g/l. Conținutul de aciditate totală și conținutul total de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii. După fermentare, vinurile cu o tărie alcoolică naturală în volume mai mică de 18 % au o tărie alcoolică dobândită minimă în volume de 11 %.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 25 |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

25

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

Îmbogățirea este autorizată în conformitate cu normele stabilite în caietul de sarcini.

Este interzisă utilizarea de bucăți de lemn.

Vinurile sunt învechite în condițiile prevăzute în caietul de sarcini.

În afara dispozițiilor sus-menționate, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim în ceea ce privește practicile oenologice.

1.   Densitatea

Practică de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 000 de butuci per hectar. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,50 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 0,90 metri.

Recoltele de struguri care provin de pe parcele de viță-de-vie cu o distanță între butucii de pe același rând de cel puțin 0,80 m, dar mai mică de 0,90 m, situate pe pante cu o înclinație de peste 10 %, beneficiază de dreptul de utilizare a denumirii de origine controlate.

Parcelele de viță-de-vie cu o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci per hectar, dar de minimum 3 300 de butuc per hectar beneficiază de dreptul de utilizare a denumirii de origine controlate pentru recolta pe care o produc, sub rezerva respectării dispozițiilor referitoare la palisare și la înălțimea frunzișului prevăzute în caietul de sarcini. În cazul acestor parcele de viță-de-vie, distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 3 m, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 1 m.

2.   Tăierea și ridicarea pe spalier a viței de vie

Practică de cultivare

Vița-de-vie este tăiată prin tăiere lungă, scurtă sau mixtă, lăsându-se maximum 12 ochi per butuc.

În stadiul fenologic care corespunde unui număr de 11 sau 12 frunze (muguri de flori separați), numărul de lăstari cu rod per butuc ai anului este de maximum 12.

Înălțimea frunzișului ridicat pe spalier este cel puțin egală cu de 0,6 ori distanța dintre rânduri și este măsurată între limita inferioară a frunzișului, stabilită la cel puțin 0,40 m deasupra solului, și limita superioară de cârnire, stabilită la cel puțin 0,20 m deasupra firului superior al spalierului.

În plus, parcelele de viță-de-vie cu o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci per hectar, dar de minimum 3 300 de butuci per hectar fac obiectul următoarelor norme privind utilizarea spalierelor: înălțimea minimă a stâlpilor de palisare de la sol este de 1,90 metri; spalierele includ 4 niveluri de fire; înălțimea minimă a firului superior este de 1,85 metri deasupra solului.

3.   Irigarea

Practică de cultivare

Irigarea este interzisă.

4.   Recoltare

Practică de cultivare

Vinurile sunt obținute din struguri recoltați supracopți. Vinurile care pot beneficia de mențiunea „sélection de grains nobles” prezintă, în plus, o concentrare pe butuc prin acțiunea mucegaiului nobil.

Recoltarea strugurilor se face manual, prin selecții succesive.

5.2.   Randamente maxime

40 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Toate etapele producției se desfășoară în arealul geografic delimitat, al cărui perimetru cuprinde teritoriile următoarelor comune din departamentul Maine-et-Loire, pe baza Codului geografic oficial din 2021: Brissac Loire Aubance (doar teritoriul comunelor delegate Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance și Soulaines-sur-Aubance.

Documentele cartografice care reprezintă arealul geografic pot fi consultate pe site-ul Institutului Național pentru Origine și Calitate.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vinificație

Chenin B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

a) -   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic este caracterizat de un peisaj alcătuit din numeroși versanți mici, puțin abrupți, cu grade diferite de expunere, ale căror altitudini variază între 50 și 90 de metri, la sud-vest de orașul Angers. Din 2021, arealul se întinde pe teritoriul a 7 comune și este delimitat, la vest, de gura de vărsare a râului Aubance în Loara, la est, de un podiș din cretacic la marginea bazinului parizian, la nord, de cursul Loarei și, la sud, de pădurile Brissac și Beaulieu.

Aubance este un afluent mic al Loarei, care este emblematic pentru această zonă geografică și care curge către nord, de la izvor până în comuna Brissac-Quincé, comună celebră grație castelului său din secolul al XVI-lea. Ulterior, Aubance se orientează către nord-vest până în comuna Mûrs-Erigné, apoi cursul său devine paralel cu cel al Loarei la sud-vest de orașul Angers.

Solurile, dezvoltate pe substratul cu șisturi sau șisturi și gresii al Masivului Armorican, care este un podiș ce coboară în pantă ușoară către Loara, sunt de cele mai multe ori de mică adâncime, cu un comportament termic bun și caracterizate de rezerve reduse de apă. În partea de vest a arealului geografic, din loc în loc, ajung la suprafață filoane provenite din formațiuni eruptive acide (riolit) sau bazice (spilit) care dau naștere unor soluri foarte pietroase. Comunele situate în nordul arealului geografic au particularitatea de a fi așezate pe formațiuni șistoase de ardezie. Acestea au fost exploatate timp de mai multe secole pentru construirea zidurilor și acoperișurilor caselor, pentru realizarea podelelor și chiar și pentru fabricarea de articole de mobilier, cum ar fi chiuvete, mese sau scări, afirmându-se, astfel, unicitatea acestui teritoriu. Aceste elemente sunt foarte pregnant prezente în peisaj și sunt implicate în afirmarea identității podgoriei.

Arealul geografic este o enclavă slab irigată, cu efect de fœhn, protejată de umiditatea oceanică, datorită versanților mai înalți din Choletais și Mauges. Precipitațiile anuale sunt de ordinul a 585 de milimetri, în timp ce în Choletais acestea ajung la aproximativ 800 de milimetri. Valorile înregistrate la Brissac-Quincé sunt cele mai scăzute de la stațiile meteorologice din departamentul Maine-et-Loire. De asemenea, în ceea ce privește precipitațiile înregistrate în timpul ciclului vegetativ, se constată o diferență de aproximativ 100 de milimetri față de restul departamentului. Temperaturile medii anuale sunt relativ ridicate (aproximativ 12 °C) și mai mari cu 1 °C față de nivelul întregului departament Maine-et-Loire. Mezoclima specifică a acestui sector este evidențiată prin tendința meridională a florei, în cadrul căreia sunt prezenți stejari de stâncă și coconari.

b) -   Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Unele caracteristici emblematice ale podgoriei „Coteaux de l’Aubance” au o origine foarte veche, datând de la sfârșitul secolului al XVI-lea. Identitatea podgoriei s-a afirmat la sfârșitul secolului al XIX-lea, imediat după criza filoxerei, care a distrus peste trei sferturi din podgoria Anjou. Cultivatorii de viță-de-vie vecini din regiunea Layon au căutat parcele indemne departe de podgoriile lor și au plantat soiul tradițional Chenin B. Denumirea „Coteaux de l’Aubance” a fost menționată pentru prima dată în 1922, pe o declarație de recoltă, iar în 1925 au fost puse bazele sindicatului viticultorilor „Syndicat des viticulteurs des Coteaux de l’Aubance”. Statutul acestui sindicat precizează că scopul său este de „a face cunoscute în lumea întreagă vinurile renumite ale propriului teritoriu și, totuși, necunoscute în restul lumii”.

Apropierea față de orașul Angers a avut un rol important în dezvoltarea podgoriei, regiunea Aubance devenind sursa de aprovizionare pentru toți comercianții cu amănuntul de băuturi din localitățile învecinate, în special din comunele Mûrs-Erigné și Saint-Mélaine-sur-Aubance.

Deși, în mod tradițional, strugurii erau recoltați la maturitate și vinificați pentru a se produce vinuri seci sau demiseci, au fost adoptate rapid practicile din regiunea Layon, aflată în vecinătate, care presupuneau recoltarea strugurilor supracopți, prin selecții succesive, în vederea obținerii unei recolte concentrate, destinate unui vin demidulce.

Prin urmare, denumirea de origine controlată „Coteaux de l’Aubance” a fost recunoscută prin Decretul din 18 februarie 1950 pentru un vin alb obținut din struguri recoltați supracopți, prin selecții succesive. În 2009, podgoria se întindea pe 200 de hectare.

c) -   Informații privind calitatea și caracteristicile produselor

Aceste vinuri sunt vinuri albe liniștite, care conțin zaharuri fermentabile.

Sunt vinuri armonioase. Prezintă armonie pe plan olfactiv și, adesea, arome de fructe albe și citrice, combinate cu arome florale care se confundă cu arome de fructe supracoapte, precum cele ale fructelor uscate sau confiate. De asemenea, la degustare, se remarcă această armonie între aciditate, structură și conținutul bogat în zaharuri.

Învechirea, care poate fi prelungită pe parcursul mai multor decenii, sporește finețea și complexitatea acestor vinuri.

d) -   Interacțiuni cauzale

Îmbinarea dintre amplasarea podgoriei, pe parcele care fac obiectul unei delimitări precise ce reflectă practicile și care prezintă soluri puțin adânci și pietroase, un relief colinar cu pante foarte blânde și apropierea Loarei și a râului Aubance, care mențin o umiditate a aerului favorabilă instalării „mucegaiului nobil” conferă arealului geografic condiții favorabile pentru recoltarea strugurilor atunci când sunt supracopți prin concentrare naturală pe butuc, cu prezența sau în absența „mucegaiului nobil”. Acești factori determină caracteristicile unui produs pentru care oamenii au știut să își adapteze tehnicile. Această preocupare privind calitatea este demonstrată de recoltarea prin selecții manuale succesive a strugurilor supracopți.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea: mențiunea tradițională„Sélection de grains nobles”

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

DOC „Coteaux de l’Aubance” poate fi completată cu mențiunea tradițională „sélection de grains nobles”, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în caietul de sarcini. În cazul vinurilor care beneficiază de mențiunea „sélection de grains nobles”, este obligatorie menționarea anului de recoltă.

Etichetarea: mențiuni facultative

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Mențiunile facultative a căror utilizare, în conformitate cu dispozițiile UE, poate fi reglementată de statele membre. Se înscriu, pe etichete, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime și nici în grosime dublul dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Etichetarea: denumirea geografică „Val de Loire”

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu denumirea geografică „Val de Loire”, în conformitate cu normele stabilite în caietul de sarcini privind utilizarea denumirii geografice respective. Dimensiunile caracterelor denumirii geografice „Val de Loire” nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Etichetarea: specificarea unei unități geografice mai mici

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici cu condiția: să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; - să figureze în declarația de recoltă. Numele locului înscris în cadastru trebuie să fie imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime jumătatea dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare de la producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, producția și învechirea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune din departamentul Maine-et-Loire, pe baza Codului geografic oficial din 2021: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (doar teritoriul comunelor delegate Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne și Saulgé-l’Hôpital), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (doar teritoriul comunelor delegate Chanzeaux și Valanjou), Doué-en-Anjou (doar teritoriul comunei delegate Brigné), Gennes-Valde-Loire (doar teritoriul comunelor delegate Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Lys-Haut-Layon (doar teritoriul comunei delegate Tigné), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou, Tuffalun și Val-du-Layon.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c3ae57c9-8342-4de4-8756-38a6322eacae

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 26.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/64

---

Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei

(2023/C 185/17)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 6b alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Comunicarea aprobării unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate originare dintr-un stat membru

(Regulamentul (UE) nr. 1151/2012)

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

Nr. UE: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea produsului

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Statul membru căruia îi aparține aria geografică

Franța

3.   Autoritatea din statul membru care comunică modificarea standard

Ministerul Agriculturii și Suveranității Alimentare

4.   Descrierea modificării (modificărilor) aprobate

1.   Aria geografică

Descriere

Delimitarea ariei geografice se modifică. Aria geografică a DOP „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” se extinde pentru a include următoarele patru comune din departamentul Manche: Montsenelle, Baupte, Auvers și Méautis.

Lista comunelor din aria geografică care face obiectul caietului de sarcini se actualizează pentru a fi aliniată la Codul geografic oficial din 2021, în conformitate cu cerințele naționale.

Modificarea afectează documentul unic.

2.   Trimiteri la structurile de inspecție

Descriere

În conformitate cu cerințele stabilite de autoritățile franceze, se modifică rubrica „Trimiteri la structurile de inspecție”.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

Nr. UE: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Clasa 1.1. Carne și organe comestibile proaspete

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Carnea care beneficiază de denumirea de origine „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” provine de la miei mai mici de 12 luni, ale căror caracteristici le sunt conferite de pășunatul maritim. Acești miei provin din berbeci aparținând următoarelor rase: „Suffolk”, „Roussin”, „Rouge de l’Ouest”, „Vendéen”, „Cotentin”, „Avranchin”, „Charollais” sau din berbeci care provin la rândul lor din oi aparținând unei exploatații deținătoare a autorizației de exploatare pastorală în zona mlaștinilor sărăturate. Femelele reproducătoare provin din oi crescute în ferme autorizate să exploateze mlaștinile sărăturate și care au crescut în aria geografică respectivă.

Carcasele trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| — | greutate minimă: 14 kg; |
| --- | --- |

—

greutate minimă: 14 kg;

| — | un profil de carcase puțin corpolent: „un profil rectiliniu până la subconcav” și „o dezvoltare musculară medie până la mare” (clasele U, R și O ale grilei EUROP); |
| --- | --- |

—

un profil de carcase puțin corpolent: „un profil rectiliniu până la subconcav” și „o dezvoltare musculară medie până la mare” (clasele U, R și O ale grilei EUROP);

| — | o stare de acoperire cu grăsime „ușoară până la medie” (clasa 2 sau 3 din grila EUROP); |
| --- | --- |

—

o stare de acoperire cu grăsime „ușoară până la medie” (clasa 2 sau 3 din grila EUROP);

| — | o grăsime externă și internă cu o consistență fermă și având culoarea de la alb la alb-crem, repartizată uniform. |
| --- | --- |

—

o grăsime externă și internă cu o consistență fermă și având culoarea de la alb la alb-crem, repartizată uniform.

Carnea este comercializată sub formă refrigerată. Se interzice comercializarea de carne decongelată refrigerată.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Mieii și oile se hrănesc în principal prin pășunat desfășurat în zona mlaștinilor sărăturate. Creșterea mieilor se realizează în perioade succesive: perioada postnatală, perioada de pășunat maritim și, eventual, perioada de finisare.

În toate cazurile, perioada de pășunat maritim, inclusiv pășunatul practicat în zonele de retragere în zilele în care mlaștina sărăturată este acoperită de mareele de sigizii, reprezintă cel puțin jumătate din durata de viață a animalului.

Furajele consumate în diferitele etape de creștere a animalelor provin din aria geografică respectivă și se compun din iarbă proaspătă, păscută sau conservată sub formă de fân sau fâneață cu un conținut de substanță uscată de peste 50 %, din rădăcini și tuberculi și din legume.

Distribuirea de siloz de porumb este interzisă începând de la 1 iunie 2013.

Furajele provin în proporție de 100 % din aria geografică, iar concentratele provin în proporție de 50 % din aceeași arie.

Numai plantele, produsele asociate și alimentele obținute din produse netransgenice sunt autorizate să facă parte din alimentația ovinelor crescute în exploatație. Niciun produs de origine animală, cu excepția produselor lactate, nu trebuie să intre în compoziția produselor alimentare utilizate în creșterea animalelor în zonele de mlaștini sărăturate.

| — | În timpul perioadei postnatale, care durează între cel puțin 45 de zile și cel mult 105 zile de la naștere, alimentația mieilor constă în principal din laptele matern și poate fi completată cu lapte praf, furaje sau concentrate. |
| --- | --- |

—

În timpul perioadei postnatale, care durează între cel puțin 45 de zile și cel mult 105 zile de la naștere, alimentația mieilor constă în principal din laptele matern și poate fi completată cu lapte praf, furaje sau concentrate.

| — | În timpul perioadei de pășunat maritim, care durează cel puțin 70 de zile, mieii sunt ținuți în zonele de mlaștini sărăturate, în sectoare autonome de pășunat identificate și, în caz de inundații, în zone de retragere. Mieii se hrănesc, în principal sau exclusiv, cu iarbă (pe lângă pășunat, sunt acceptate maximum 400 g de concentrate/zi, distribuite seara). |
| --- | --- |

—

În timpul perioadei de pășunat maritim, care durează cel puțin 70 de zile, mieii sunt ținuți în zonele de mlaștini sărăturate, în sectoare autonome de pășunat identificate și, în caz de inundații, în zone de retragere. Mieii se hrănesc, în principal sau exclusiv, cu iarbă (pe lângă pășunat, sunt acceptate maximum 400 g de concentrate/zi, distribuite seara).

| — | În timpul perioadei facultative de finisare (pentru mieii hrăniți exclusiv cu iarbă în timpul perioadei de pășunat maritim) cu o durată maximă de 30 sau 40 de zile în funcție de sezon, mieii primesc o alimentație alcătuită din furaje și din alimente concentrate și nu li se mai permite să pască în zona mlaștinilor sărăturate. |
| --- | --- |

—

În timpul perioadei facultative de finisare (pentru mieii hrăniți exclusiv cu iarbă în timpul perioadei de pășunat maritim) cu o durată maximă de 30 sau 40 de zile în funcție de sezon, mieii primesc o alimentație alcătuită din furaje și din alimente concentrate și nu li se mai permite să pască în zona mlaștinilor sărăturate.

În compoziția concentratelor distribuite, după caz, oilor și mieilor în diferitele etape de creștere a animalelor intră următoarele ingrediente:

| — | grăunțe de cereale, produse și subproduse: orz, porumb, grâu, triticală, ovăz; |
| --- | --- |

—

grăunțe de cereale, produse și subproduse: orz, porumb, grâu, triticală, ovăz;

| — | grăunțe de plante oleaginoase, produse și subproduse: turte de soia, de floarea-soarelui, de rapiță, de in, boabe și coji de soia; |
| --- | --- |

—

grăunțe de plante oleaginoase, produse și subproduse: turte de soia, de floarea-soarelui, de rapiță, de in, boabe și coji de soia;

| — | plante proteaginoase: mazăre, lupin, bob; |
| --- | --- |

—

plante proteaginoase: mazăre, lupin, bob;

| — | tuberculi și rădăcini, produse și subproduse: pulpă de sfeclă; |
| --- | --- |

—

tuberculi și rădăcini, produse și subproduse: pulpă de sfeclă;

| — | furaje: lucernă, paie; |
| --- | --- |

—

furaje: lucernă, paie;

| — | melasă: melasă de trestie de zahăr; |
| --- | --- |

—

melasă: melasă de trestie de zahăr;

| — | aditivi; |
| --- | --- |

—

aditivi;

| — | minerale, vitamine. |
| --- | --- |

—

minerale, vitamine.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Naștere, creștere și sacrificare.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Identificarea și etichetarea cărnii care face obiectul denumirii de origine „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” se realizează la sfârșitul perioadei de zvântare (ressuage), prin aplicarea pe carcasele mieilor a unui marcaj permanent cu cerneală indelebilă conținând mențiunea „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” pe bucățile principale de carne, respectiv pe spată, coaste și pulpe.

Până la distribuitorul final, carcasa și bucățile de carne rezultate sunt însoțite de o etichetă care indică cel puțin următoarele elemente:

| — | denumirea; |
| --- | --- |

—

denumirea;

| — | abrevierea „DOP” sau cuvintele „denumire de origine protejată”; |
| --- | --- |

—

abrevierea „DOP” sau cuvintele „denumire de origine protejată”;

| — | simbolul „DOP” al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

simbolul „DOP” al Uniunii Europene;

| — | numele crescătorului; |
| --- | --- |

—

numele crescătorului;

| — | numărul de înregistrare al crescătoriei; |
| --- | --- |

—

numărul de înregistrare al crescătoriei;

| — | numărul național de identificare al mielului; |
| --- | --- |

—

numărul național de identificare al mielului;

| — | data sacrificării; |
| --- | --- |

—

data sacrificării;

| — | locul și numărul de înregistrare al sacrificării; |
| --- | --- |

—

locul și numărul de înregistrare al sacrificării;

| — | mențiunea: „perioada de maturare pe os dintre data de sacrificare a mieilor și data comercializării cu amănuntul către consumatorul final este de cel puțin 4 zile întregi”. |
| --- | --- |

—

mențiunea: „perioada de maturare pe os dintre data de sacrificare a mieilor și data comercializării cu amănuntul către consumatorul final este de cel puțin 4 zile întregi”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică în interiorul căreia au loc nașterea, creșterea și sacrificarea mieilor cuprinde următoarele 26 de cantoane, dintre care 14 aparțin parțial de departamentele Manche și Ille et Vilaine:

Departamentul Manche:

Totalitatea comunelor cantoanelor Bréhal, Bricquebec-en-Cotentin, Cherbourg-en-Cotentin (1, 2, 3, 4, 5), Granville, La Hague, Les Pieux și Pontorson.

În cantonul Agon-Coutainville, comunele Agon-Coutainville, Blainville-sur-Mer, Geffosses, Gouville-sur-Mer, Muneville-le-Bingard, Saint-Malo-de-la-Lande și Saint-Sauveur-Villages (numai teritoriul comunelor delegate Ancteville și La Ronde-Haye).

În cantonul Carentan-les-Marais, comunele Auvers, Baupte, Méautis, Picauville (numai teritoriul comunei delegate Les Moitiers-en-Bauptois).

În cantonul Isigny-le-Buat, numai comunele Avranches, La Godefroy, Saint-Brice, Saint-Loup, Saint-Senier-sous-Avranches, Isigny-le-Buat și Tirepied-sur-Sée (numai teritoriul La Gohannière).

În cantonul Quettreville-sur-Sienne, comunele Annoville, Hauteville-sur-Mer, Lingreville, Montmartin-sur-Mer, Quettreville-sur-Sienne (numai teritoriul comunelor delegate Contrières, Hérenguerville, Hyenville, Quettreville-sur-Sienne și Trelly).

În cantonul Valognes, comunele Brix, Huberville, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Joseph, Saussemesnil, Tamerville, Valognes și Yvetot-Bocage.

În cantonul Villedieu-les-Poêles-Rouffigny, numai comuna Le Tanu.

Comunele din cantonul Avranches, cu excepția comunei delegate Braffais din comuna Le Parc.

Comunele din cantonul Coutances, cu excepția comunelor Camprond și Monthuchon.

În cantonul Créances, cu excepția comunei Le Plessis-Lastelle.

Comunele din cantonul Saint-Hilaire-du-Harcouët, cu excepția comunelor Savigny-le-Vieux și Buais-Les-Monts.

Departamentul Ille-et-Vilaine:

Totalitatea comunelor cantoanelor Fougères-2.

În cantonul Vitré, comunele Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M’Hervé și Vitré.

Comunele din cantonul Dol-de-Bretagne, cu excepția comunelor Châteauneuf-d’Ille-et-Vilaine, Lillemer, Miniac-Morvan, Plerguer, Saint-Guinoux, Saint-Père-Marc-en-Poulet, Saint-Suliac, Le Tronchet și La Ville-ès-Nonais.

Comunele din cantonul Fougères-1, cu excepția Livré-sur-Changeon.

Comunele din cantonul Val-Couesnon, cu excepția comunelor Aubigné, Feins, Mouazé și Montreuil-sur-Ille.

5.   Legătura cu aria geografică

Aria geografică se situează în jurul golfului normando-breton și se extinde în partea costieră a departamentelor Manche și l’Ille-et-Vilaine. Caracteristicile cele mai remarcabile ale ariei sunt zona sa extinsă de coastă și influența maritimă și oceanică puternică asupra climei sale. În centrul acestei arii geografice se află pajiștile acoperite periodic de mare, cunoscute sub denumirea de mlaștini sărăturate sau întinderi ierboase (herbus), care oferă cea mai mare parte a hranei animalelor. Aceste mlaștini sărăturate formează partea superioară a zonei intertidale. Ele s-au dezvoltat la nivel local, în golful Mont-Saint-Michel și în estuarele de pe coasta vestică a regiunii Cotentin, adăpostite de hulele marine și de curenții puternici și caracterizate de o sedimentare fină. Substratul unei mlaștini sărăturate este format din sedimentul caracteristic cunoscut sub denumirea de tangue, alcătuit din noroi și nisipuri foarte fine, bogate în calcar. Aceste spații sunt străbătute de canale profunde care se ramifică în canale secundare, formând o rețea extrem de densă care împarte întinderile ierboase în mai multe unități de funcționare și care generează tot atâtea obstacole în calea ovinelor.

Vegetația adaptată la salinitatea solului și la inundații este alcătuită din plante cunoscute sub denumirea de plante halofite. Mai multe dintre acestea, cum ar fi Puccinellia maritima, Triglochin maritima sau Halimione portulacoïdes, aceasta din urmă în special după ce a fost prinsă de ger, sunt foarte apetisante și formează partea principală a hranei mieilor „Prés-salés du Mont-Saint-Michel”.

Producția de miei în golful Mont-Saint-Michel este atestată începând cu secolul al X-lea, când călugării de la mănăstirea Mont-Saint-Michel aveau dreptul să practice așa-numitul „brebiage” (creșterea mieilor). În aceeași perioadă, producția ovină în regiunea porturilor din Cotentin este semnalată în carta de fondare a mănăstirii Lessay, conform căreia mănăstirii i-au fost dăruite două stâne; mai târziu, în 1181, două treimi din darea acestei mănăstiri era alcătuită, printre altele, din lână de oaie (Carta lui Henri II Plantagenêt).

Până în prima jumătate a secolului al XX-lea, cu excepția polderelor de la Mont-Saint-Michel, unde păstorii mânau turme de dimensiuni relativ mari în zona mlaștinilor sărăturate, oile erau mânate în grupuri de 2 până la 4 oi, legate între ele. Începând cu a doua jumătate a secolului al XX-lea, s-au pus bazele unor crescătorii de animale mai specializate care dispuneau de stâne.

Pentru a face față constrângerilor geografice din zonă, crescătorii au făcut dintotdeauna selecția animalelor reproducătoare după metode specifice, astfel încât să valorizeze capacitatea reproductivă a femelelor, capacitatea animalelor de a se deplasa pe teren instabil, precum și creșterea mieilor în funcție de ciclul vegetativ al plantelor specifice mlaștinilor sărăturate. Astfel, femelele provin din efectiv, iar masculii achiziționați în exterior aparțin unor rase bine adaptate la condițiile de viață specifice mlaștinilor sărăturate și prezintă o creștere a masei musculare relativ mai înceată.

Creșterea mieilor prés-salés s-a dezvoltat, de asemenea, datorită înființării de stâne și cunoașterii aprofundate a zonelor de pășune situate pe uscat în apropierea mlaștinii maritime. Existența acestor stâne este indispensabilă adăpostirii oilor în sezonul de fătare și atunci când pajiștile maritime sunt inundate de mareele de sigizii.

Pentru a face față caracterului puternic eterogen al dezvoltării indivizilor în cadrul turmei și capriciilor climei, crescătorii au pus la punct tehnici de suplimentare a hranei adaptate la configurația locurilor. În cazul în care adăposturile pentru animale se află în apropierea litoralului, distribuirea de suplimente proteice poate avea loc seara, după păscut. Dacă adăposturile sunt departe, crescătorii sunt obligați să recurgă la un singur tip de finisare doar înainte de sacrificare. Majoritatea acestor suplimente sunt produse în interiorul ariei geografice, chiar dacă o parte, în special cea cu conținut de azot, poate proveni din exterior.

Acest tip special de creștere, bazat pe relațiile locale dintre crescători, măcelari și abatoare, a condus la utilizarea constantă a abatoarelor din apropiere, unde au fost păstrate mijloacele și priceperea necesare sacrificării ovinelor. Principalele caracteristici ale cunoștințelor de specialitate specifice utilizate la sacrificarea animalelor sunt timpul redus de așteptare în condiții confortabile petrecut de animale între sosirea la abator și sacrificare, precum și o sacrificare, tranșare și eviscerare extrem de atente, care păstrează stratul de grăsime superior și previn orice fel de murdărire a carcasei. Există, de asemenea, reguli bine definite privind zvântarea și maturarea. Evaluarea carcaselor are loc odată cu terminarea acestor operațiuni și constă, în special, în evaluarea calității stratului de grăsime și a aspectului carcaselor.

Carcasele se disting printr-un strat de grăsime alb și ferm, repartizat uniform. Acoperirea cu grăsime a carcaselor variază de la ușoară la medie, acestea prezintă un profil puțin corpolent, iar pulpele au o formă relativ longilină. Carnea se distinge prin culoarea sa roz-intens, lungimea fibrelor și marmorare (prezența grăsimii intramusculare). Ea rămâne extrem de suculentă chiar și după gătit și își păstrează această caracteristică pe toată durata masticației, oferind arome intense și persistente în gură; de asemenea, carnea se distinge prin absența gustului de usuc.

Calitățile specifice ale acestei cărni au fost recunoscute încă din vechime, astfel cum reiese din afirmațiile lui Pierre Thomas du Fosse, savant și om de litere din Rouen, care a vizitat Pontorson în vara anului 1691: „Iarba care crește în zonele de coastă seamănă cu cimbrișorul și dă un gust atât de minunat cărnii de oaie și de miel, încât am fi tentați să renunțăm la carnea de potârniche și de fazan.”

Această notorietate străveche este confirmată recent printr-o hotărâre a Curții de Apel din Caen din 24 ianuarie 1986, care precizează că oile mânate regulat pe pajiștile acoperite periodic de mare sunt cunoscute de obicei sub numele de oi prés-salés și că acestea au o carne recunoscută ca fiind de o calitate deosebită.

Legătura dintre carnea „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” și locul său de producție se traduce prin consumul de vegetație specifică mlaștinilor sărăturate și prin exercițiul fizic pe care trebuie să-l facă oile pentru a și-o procura. Importanța acestui exercițiu fizic în ceea ce privește legătura dintre aria geografică și carnea „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” este semnificativă în mlaștinile sărăturate din golful Mont-Saint-Michel care oferă întinderi largi ce trebuie parcurse și, totodată, în mlaștinile sărăturate din zona porturilor Cotentin, cu toate că întinderile ierboase au dimensiuni mai modeste aici. Motivul este că valoarea furajeră a acestor mlaștini sărăturate este destul de scăzută, iar raritatea tipului special de ierburi cu care se hrănesc ovinele le obligă să străbată distanțe lungi pentru a găsi suficientă hrană. Astfel, carcasele sunt puțin corpolente, iar carnea are o culoare intensă.

Aceste caracteristici ale cărnii sunt potențate de celelalte constrângeri ale acestui spațiu cu teren instabil, străbătut de o rețea de canale profunde și expus la asprimea climei. Din cauza acestor condiții climatice severe, animalele nu pot să ajungă de la o vârstă fragedă pe mlaștinile sărăturate și, odată ajunse, trebuie să petreacă o perioadă îndelungată la păscut, astfel încât carnea lor să profite pe deplin de această alimentație specifică.

Ca urmare a acestor condiții de creștere, animalele prezintă, în afara unei conformații puțin corpolente, un strat subțire și ferm de grăsime, precum și o savoare deosebită fără gust de usuc.

Aceste caracteristici sunt păstrate datorită sacrificării animalelor în apropierea locurilor de creștere. Această proximitate conduce la un timp de transport limitat, evitându-se astfel provocarea, în cazul animalelor, a unui stres susceptibil să altereze calitatea cărnii și permite, așadar, menținerea calităților organoleptice dobândite în timpul creșterii. Mai mult, creșterea ovinelor a permis dezvoltarea și menținerea în abatoarele din aria geografică în cauză a unei priceperi specifice care respectă calitatea acestei materii prime, prin păstrarea, de exemplu, a stratului de grăsime superior și prin interzicerea pulverizării carcaselor, facilitând totodată controlul conformității carcaselor.

Prin urmare, suculența acestui produs, recunoscută de gastronomi, a contribuit la notorietatea deosebită a cărnii, atestată de mai bine de un secol prin comercializarea acesteia la prețuri cu 50-100 % mai mari decât carnea de miel obișnuită.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=yUNSnznfq_FUS9VY3CTgn4PCIFRafx3LLgujSD-i24w=

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---