# Eiropas Savienības C 167/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 167 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 11. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 167

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 11. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 21.–24. novembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 21.–24. novembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 22. novembris |
| 2023/C 167/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra rezolūcija par aizņemšanās stratēģiju nolūkā finansēt Eiropas Atveseļošanas instrumentu (Next Generation EU) (2021/2076(INI)) | 2 |
| 2023/C 167/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par Eiropas Inovācijas padomi (2022/2063(INI)) | 8 |
| | Trešdiena, 2022. gada 23. novembris |
| 2023/C 167/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par Krievijas Federācijas atzīšanu par valsti, kas atbalsta terorismu (2022/2896(RSP)) | 18 |
| 2023/C 167/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par reģionālās stabilitātes un drošības veicināšanu plašākā Tuvo Austrumu reģionā (2020/2113(INI)) | 25 |
| 2023/C 167/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par diabēta profilaksi un pārvaldību un diabēta slimnieku labāku aprūpi ES Pasaules diabēta dienas kontekstā (2022/2901(RSP)) | 36 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 24. novembris |
| 2023/C 167/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību situāciju Afganistānā, jo īpaši sieviešu tiesību stāvokļa pasliktināšanos un uzbrukumiem izglītības iestādēm (2022/2955(RSP)) | 43 |
| 2023/C 167/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par pastāvīgām represijām pret demokrātisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā (2022/2956(RSP)) | 48 |
| 2023/C 167/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu saistībā ar konflikta saasināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu daļā (2022/2957(RSP)) | 54 |
| 2023/C 167/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par turpmāko Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai (2021/2252(INI)) | 57 |
| 2023/C 167/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesa rezultātiem (2022/2934(RSP)) | 68 |
| 2023/C 167/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par stāvokli Komisijas un Ungārijas valdības sarunās saistībā ar Nosacītības regulu un atveseļošanas un noturības plānu (2022/2935(RSP)) | 74 |
| 2023/C 167/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par lopkopības un lielo plēsēju aizsardzību Eiropā (2022/2952(RSP)) | 77 |
| 2023/C 167/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par Eiropas Jaunatnes gada (2022) mantojumu (2022/2953(RSP)) | 83 |
| 2023/C 167/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par ES noteikumu uzlabošanu attiecībā uz savvaļas un eksotiskiem dzīvniekiem, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus Eiropas Savienībā, izmantojot ES atļauto dzīvnieku sarakstu (2022/2809(RSP)) | 89 |
| 2023/C 167/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ēģiptē (2022/2962(RSP)) | 94 |
| 2023/C 167/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli saistībā ar FIFA Pasaules kausu Katarā (2022/2948(RSP)) | 99 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2022. gada 23. novembris |
| 2023/C 167/17 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz jauno ES paplašināšanās stratēģiju (2022/2064(INI)) | 105 |
| 2023/C 167/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par stāvokli Lībijā (2021/2064(INI)) | 116 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 22. novembris |
| 2023/C 167/19 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra lēmums par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu (2022/2903(RSP)) | 126 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 22. novembris

2023/C 167/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra rezolūcija par aizņemšanās stratēģiju nolūkā finansēt Eiropas Atveseļošanas instrumentu (Next Generation EU) (2021/2076(INI))

Next Generation EU

2

2023/C 167/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par Eiropas Inovācijas padomi (2022/2063(INI))

8

Trešdiena, 2022. gada 23. novembris

2023/C 167/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par Krievijas Federācijas atzīšanu par valsti, kas atbalsta terorismu (2022/2896(RSP))

18

2023/C 167/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par reģionālās stabilitātes un drošības veicināšanu plašākā Tuvo Austrumu reģionā (2020/2113(INI))

25

2023/C 167/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par diabēta profilaksi un pārvaldību un diabēta slimnieku labāku aprūpi ES Pasaules diabēta dienas kontekstā (2022/2901(RSP))

36

Ceturtdiena, 2022. gada 24. novembris

2023/C 167/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību situāciju Afganistānā, jo īpaši sieviešu tiesību stāvokļa pasliktināšanos un uzbrukumiem izglītības iestādēm (2022/2955(RSP))

43

2023/C 167/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par pastāvīgām represijām pret demokrātisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā (2022/2956(RSP))

48

2023/C 167/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu saistībā ar konflikta saasināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu daļā (2022/2957(RSP))

54

2023/C 167/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par turpmāko Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai (2021/2252(INI))

57

2023/C 167/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesa rezultātiem (2022/2934(RSP))

68

2023/C 167/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par stāvokli Komisijas un Ungārijas valdības sarunās saistībā ar Nosacītības regulu un atveseļošanas un noturības plānu (2022/2935(RSP))

74

2023/C 167/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par lopkopības un lielo plēsēju aizsardzību Eiropā (2022/2952(RSP))

77

2023/C 167/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par Eiropas Jaunatnes gada (2022) mantojumu (2022/2953(RSP))

83

2023/C 167/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par ES noteikumu uzlabošanu attiecībā uz savvaļas un eksotiskiem dzīvniekiem, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus Eiropas Savienībā, izmantojot ES atļauto dzīvnieku sarakstu (2022/2809(RSP))

89

2023/C 167/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ēģiptē (2022/2962(RSP))

94

2023/C 167/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli saistībā ar FIFA Pasaules kausu Katarā (2022/2948(RSP))

99

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 23. novembris

2023/C 167/17

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz jauno ES paplašināšanās stratēģiju (2022/2064(INI))

105

2023/C 167/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par stāvokli Lībijā (2021/2064(INI))

116

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 22. novembris

2023/C 167/19

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra lēmums par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu (2022/2903(RSP))

126

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 22. novembris |
| 2023/C 167/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Keit Pentus-Rosimannus par Revīzijas palātas locekli (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE)) | 128 |
| 2023/C 167/21 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE)) | 129 |
| 2023/C 167/22 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru vidū un saistītiem pasākumiem (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD)) | 130 |
| 2023/C 167/23 | P9_TA(2022)0394Kritisko vienību noturībaEiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kritisko vienību noturību (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par kritisko vienību noturību un Padomes Direktīvas 2008/114/EK atcelšanu | 131 |
| 2023/C 167/24 | P9_TA(2022)0395Kopējā zivsaimniecības politika (KZP): piekļuves ierobežošana Savienības ūdeņiemEiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 | 132 |
| 2023/C 167/25 | P9_TA(2022)0396Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiEiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiem par Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem groza Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1025/2012 attiecībā uz Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiem par Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem | 134 |
| 2023/C 167/26 | P9_TA(2022)0397Dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāji: sākotnējās kvalifikācijas iegūšana un periodiska apmācība (kodifikācija)Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (kodifikācija) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (kodifikācija) | 135 |
| 2023/C 167/27 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE)) | 136 |
| 2023/C 167/28 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE)) | 137 |
| | Trešdiena, 2022. gada 23. novembris |
| 2023/C 167/29 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu: papildu pasākumi, lai novērstu sekas, ko radījis Krievijas karš Ukrainā, Savienības civilās aizsardzības mehānisma stiprināšana, maksājumu apropriāciju samazināšana un ieņēmumu atjaunināšana, citas korekcijas un tehniski atjauninājumi (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD)) | 138 |
| 2023/C 167/30 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras laikā apstiprināto kopīgo dokumentu par Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD)) | 141 |
| 2023/C 167/31 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS)) | 162 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 24. novembris |
| 2023/C 167/32 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP)) | 167 |
| 2023/C 167/33 | P9_TA(2022)0411Grozījumi Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidiEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 groza attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2022/... ar ko groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi | 168 |
| 2023/C 167/34 | P9_TA(2022)0412Instruments makrofinansiālā palīdzība + atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadāEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) | 169 |
| 2023/C 167/35 | P9_TA(2022)0413Ukrainā un Gruzijā izdoto Krievijas Federācijas ceļošanas dokumentu neakceptēšanaEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par okupētos ārvalstu reģionos izdoto Krievijas ceļošanas dokumentu neatzīšanu (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/... par Ukrainā un Gruzijā izdotu Krievijas Federācijas ceļošanas dokumentu neakceptēšanu | 170 |
| 2023/C 167/36 | P9_TA(2022)0414Politikas programmas Digitālās desmitgades ceļš 2030. gadam izveideEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido politikas programmu Digitālās desmitgades ceļš 2030. gadam (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(202021)0293Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko izveido politikas programmu Digitālās desmitgades ceļš 2030. gadam | 171 |
| 2023/C 167/37 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra lēmums neizteikt iebildumus pret Komisijas 2022. gada 21. oktobra deleģēto regulu, ar ko Deleģētajā regulā (ES) Nr. 153/2013 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar nodrošinājuma prasībām (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA)) | 172 |
| 2023/C 167/38 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2022. gada 18. oktobra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz tīrvērtes sliekšņa vērtību pozīcijām, kas tiek turētas ārpusbiržas preču atvasināto instrumentu līgumos un citos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, groza Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA)) | 174 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 22. novembris

2023/C 167/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Keit Pentus-Rosimannus par Revīzijas palātas locekli (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

Keit Pentus-Rosimannus

128

2023/C 167/21

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

129

2023/C 167/22

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru vidū un saistītiem pasākumiem (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

130

2023/C 167/23

P9_TA(2022)0394Kritisko vienību noturībaEiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kritisko vienību noturību (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par kritisko vienību noturību un Padomes Direktīvas 2008/114/EK atcelšanu

131

2023/C 167/24

P9_TA(2022)0395Kopējā zivsaimniecības politika (KZP): piekļuves ierobežošana Savienības ūdeņiemEiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013

132

2023/C 167/25

P9_TA(2022)0396Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiEiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiem par Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem groza Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1025/2012 attiecībā uz Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiem par Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem

134

2023/C 167/26

P9_TA(2022)0397Dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāji: sākotnējās kvalifikācijas iegūšana un periodiska apmācība (kodifikācija)Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (kodifikācija) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (kodifikācija)

135

2023/C 167/27

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

GATT

136

2023/C 167/28

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

137

Trešdiena, 2022. gada 23. novembris

2023/C 167/29

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu: papildu pasākumi, lai novērstu sekas, ko radījis Krievijas karš Ukrainā, Savienības civilās aizsardzības mehānisma stiprināšana, maksājumu apropriāciju samazināšana un ieņēmumu atjaunināšana, citas korekcijas un tehniski atjauninājumi (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

138

2023/C 167/30

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras laikā apstiprināto kopīgo dokumentu par Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

141

2023/C 167/31

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

162

Ceturtdiena, 2022. gada 24. novembris

2023/C 167/32

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

167

2023/C 167/33

P9_TA(2022)0411Grozījumi Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidiEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 groza attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2022/... ar ko groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi

Euratom

168

2023/C 167/34

P9_TA(2022)0412Instruments makrofinansiālā palīdzība + atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadāEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +)

169

2023/C 167/35

P9_TA(2022)0413Ukrainā un Gruzijā izdoto Krievijas Federācijas ceļošanas dokumentu neakceptēšanaEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par okupētos ārvalstu reģionos izdoto Krievijas ceļošanas dokumentu neatzīšanu (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/... par Ukrainā un Gruzijā izdotu Krievijas Federācijas ceļošanas dokumentu neakceptēšanu

170

2023/C 167/36

P9_TA(2022)0414Politikas programmas Digitālās desmitgades ceļš 2030. gadam izveideEiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido politikas programmu Digitālās desmitgades ceļš 2030. gadam (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(202021)0293Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko izveido politikas programmu Digitālās desmitgades ceļš 2030. gadam

171

2023/C 167/37

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra lēmums neizteikt iebildumus pret Komisijas 2022. gada 21. oktobra deleģēto regulu, ar ko Deleģētajā regulā (ES) Nr. 153/2013 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar nodrošinājuma prasībām (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

172

2023/C 167/38

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2022. gada 18. oktobra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz tīrvērtes sliekšņa vērtību pozīcijām, kas tiek turētas ārpusbiržas preču atvasināto instrumentu līgumos un citos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, groza Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

174

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

11.5.2023

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 21.–24. novembra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 22. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/2

---

P9_TA(2022)0400

Aizņemšanās stratēģija nolūkā finansēt NextGenerationEU

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra rezolūcija par aizņemšanās stratēģiju nolūkā finansēt Eiropas Atveseļošanas instrumentu (Next Generation EU) (2021/2076(INI))

(2023/C 167/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 5. panta 3. punktu Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1) (Pašu resursu lēmums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5. panta 3. punktu Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1) (Pašu resursu lēmums),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Regulu (ES) 2020/2094, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Regulu (ES) 2020/2094, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (4), tostarp kopīgās un vienpusējās deklarācijas, par kurām panākta vienošanās un kuras ir daļa no daudzgadu finanšu shēmas (DFS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (4), tostarp kopīgās un vienpusējās deklarācijas, par kurām panākta vienošanās un kuras ir daļa no daudzgadu finanšu shēmas (DFS),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par jaunu finansēšanas stratēģiju NextGenerationEU finansēšanai (COM(2021)0250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par jaunu finansēšanas stratēģiju NextGenerationEU finansēšanai (COM(2021)0250),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Pašu resursu lēmumu (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Pašu resursu lēmumu (COM(2021)0570),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0250/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0250/2022),

| A. | tā kā Pašu resursu lēmums pilnvaro Komisiju no 2021. līdz 2026. gadam kapitāla tirgos Savienības vārdā aizņemties līdzekļus maksimāli 750 miljardu EUR apmērā 2018. gada cenās ar vienīgo mērķi novērst Covid-19 krīzes sekas, izmantojot ES Atveseļošanas instrumentu Next Generation EU (NGEU); tā kā 360 miljardus EUR 2018. gada cenās var izmantot, lai sniegtu aizdevumus dalībvalstīm, un 390 miljardus EUR var tieši izmantot ES izdevumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Pašu resursu lēmums pilnvaro Komisiju no 2021. līdz 2026. gadam kapitāla tirgos Savienības vārdā aizņemties līdzekļus maksimāli 750 miljardu EUR apmērā 2018. gada cenās ar vienīgo mērķi novērst Covid-19 krīzes sekas, izmantojot ES Atveseļošanas instrumentu Next Generation EU (NGEU); tā kā 360 miljardus EUR 2018. gada cenās var izmantot, lai sniegtu aizdevumus dalībvalstīm, un 390 miljardus EUR var tieši izmantot ES izdevumiem;

| B. | tā kā aizņemto līdzekļu un ar tiem saistīto procentu atmaksa ir jāsedz no Savienības budžeta un jāplāno tā, lai nodrošinātu stabilu un paredzamu saistību samazinājumu vēlākais līdz 2058. gada 31. decembrim; tā kā pašu resursu maksimālais apjoms ir palielināts par 0,6 %, lai segtu visas Savienības saistības, kas izriet no NGEU aizņēmumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā aizņemto līdzekļu un ar tiem saistīto procentu atmaksa ir jāsedz no Savienības budžeta un jāplāno tā, lai nodrošinātu stabilu un paredzamu saistību samazinājumu vēlākais līdz 2058. gada 31. decembrim; tā kā pašu resursu maksimālais apjoms ir palielināts par 0,6 %, lai segtu visas Savienības saistības, kas izriet no NGEU aizņēmumiem;

| C. | tā kā Parlaments, Padome un Komisija pieņēma juridiski saistošu ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, lai radītu pietiekamus līdzekļus paredzamo izdevumu segšanai saistībā ar NGEU atmaksāšanu, tādējādi nesamazinot finansējumu Savienības programmām un politikas virzieniem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments, Padome un Komisija pieņēma juridiski saistošu ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, lai radītu pietiekamus līdzekļus paredzamo izdevumu segšanai saistībā ar NGEU atmaksāšanu, tādējādi nesamazinot finansējumu Savienības programmām un politikas virzieniem;

| D. | tā kā saskaņā ar Pašu resursu lēmumu Komisijai ir regulāri un visaptveroši jāinformē Parlaments un Padome par visiem tās parādu pārvaldības stratēģijas aspektiem, tostarp par emitēšanas kalendāru, kurā norādīti gaidāmie emitēšanas datumi un apjomi nākamajam gadam, un plānu, kurā izklāstīti paredzamie pamatsummas un procentu maksājumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Pašu resursu lēmumu Komisijai ir regulāri un visaptveroši jāinformē Parlaments un Padome par visiem tās parādu pārvaldības stratēģijas aspektiem, tostarp par emitēšanas kalendāru, kurā norādīti gaidāmie emitēšanas datumi un apjomi nākamajam gadam, un plānu, kurā izklāstīti paredzamie pamatsummas un procentu maksājumi;

| E. | tā kā kopējā summa, kas plānota NGEU un periodiska kupona izmaksai un izpirkšanai termiņa beigās (ESAI atmaksāšanas izmaksas), 2021.–2027. gada laikposmam ir noteikta 14,7 miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- |

E.

tā kā kopējā summa, kas plānota NGEU un periodiska kupona izmaksai un izpirkšanai termiņa beigās (ESAI atmaksāšanas izmaksas), 2021.–2027. gada laikposmam ir noteikta 14,7 miljardu EUR apmērā,

Ar Next Generation EU saistītās aizņemšanās pamatojums

| 1. | uzsver, ka NGEU ir lielākā ES kopējā aizņēmumu programma un pirmā, kas ne tikai piešķir aizdevumus dalībvalstīm, bet arī nodrošina tiešus Savienības budžeta izdevumus, kas iestrādāti patiesās ES programmās un politikas virzienos; uzsver, ka Komisijas pārvaldītais kopējais Savienības parāds palielina Savienības budžeta apjomu, ietekmi un pievienoto vērtību, tādējādi atbalstot atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas un īstenojot ES ilgtermiņa prioritātes, īpaši zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka NGEU aizņēmumu programma, kuras vidējais ikgadējais aizņēmumu apjoms līdz 2026. gadam ir 150 miljardi EUR, padara Savienību par nozīmīgu dalībnieku finanšu tirgos, nostāda to līdzvērtīgā līmenī ar citiem lielākajiem Eiropas valstu emitentiem un padara to par lielāko pārvalstisko emitentu un lielāko zaļo obligāciju emitentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka aizņemšanās stratēģijas panākumus vērtēs, ņemot vērā tās spēju laikus un salīdzinoši lētā veidā piesaistīt līdzekļus, kas nepieciešami NGEU īstenošanai kapitāla tirgos, un līdz 2058. gadam atmaksāt parādu, pamatojoties uz vienmērīgu un prognozējamu profilu, nemazinot programmu izdevumus, kas paredzēti saskaņā ar DFS maksimālajiem apjomiem, un arī neapdraudot turpmāko ES rīcību; uzsver, ka Savienības emisijai nevajadzētu mainīt aizņemšanās nosacījumus citiem Eiropas emitentiem un ka tai vajadzētu pat radīt pozitīvu ietekmi kapitāla tirgos, jo īpaši apmierinot ieguldītāju pieprasījumu pēc euro denominētiem aktīviem un jauniem produktiem, piemēram, zaļajām obligācijām; |
| --- | --- |

3.

Līdzšinējās Next Generation EU aizņemšanās stratēģijas apraksts un novērtējums

| 4. | norāda, ka Komisija ir izstrādājusi un ieviesusi jaunu un plašu finansēšanas programmu un ātri un efektīvi izveidojusi savas parāda pārvaldības spējas; atzinīgi vērtē to, ka kopš pirmās emisijas 2021. gadā emisijas tika izlaistas vienmērīgā tempā un ka tām visām tika pārsniegts parakstīšanās limits, atklājot spēcīgu ieguldītāju interesi un ļaujot Komisijai sasniegt savus finansējuma mērķus; ar gandarījumu norāda, ka atbilstoši Savienības AAA reitingam ES produkti tika tirgoti par pievilcīgām procentu likmēm, kas ir līdzvērtīgas tām, kuras piedāvā citi lieli Eiropas un pārvalstiskie emitenti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka Komisijas pieņemtā finansēšanas stratēģija ir diversificēta un piedāvā plašu produktu klāstu (obligācijas un parādzīmes) un periodus līdz beigu termiņam (no trim mēnešiem līdz 30 gadiem), izmantojot dažādas emisijas metodes (sindicētos darījumus un izsoles) saskaņā ar regulāru grafiku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Komisija izlēma paļauties uz lielu primāro tirgotāju tīklu, kas ir svarīgi partneri, kuri nodrošina labi funkcionējošus primāros un sekundāros tirgus un ziņo Komisijai par tirgus apstākļiem; atgādina Komisijai par to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka bankas atbilst to juridiskajām prasībām, un censties panākt labāku ģeogrāfisko līdzsvaru gan saistībā ar dalību primāro tirgotāju tīklā, gan sindicēto darījumu vadošo lomu; aicina Komisiju nodrošināt, ka primāro tirgotāju tīkla dalībniekiem ir pietiekami stimuli un pienākumi, lai tie varētu pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai Komisijas līdz šim publicētos lēmumus par ikgadējiem aizņēmumiem un finansēšanas plānus; uzsver, ka pārredzamība attiecībā uz Komisijas aizņemšanās stratēģiju un darbībām ir būtiska, lai panāktu sekmīgu koordināciju ar citiem tirgus dalībniekiem un nodrošinātu pārskatatbildību, jo īpaši Parlamentam, kā arī lēmumu pieņēmēju un plašas sabiedrības informētību un līdzatbildību; šajā sakarībā aicina Komisiju ātri un sistemātiski informēt Parlamentu, sniedzot datus par visu to maksājumu sadalījumu, kas rodas, emitējot ES parādu, tostarp par maksājumiem, ko Komisija iekasē no ESAI kā administratīvās izmaksas, kā arī par dalībvalstu izmaksām, pieņemot aizdevumus Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) ietvaros; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatē, ka saskaņā ar ikgadējo lēmumu par aizņēmumiem un pusgada finansēšanas plāniem Komisija līdz 2021. gada jūnijam finanšu tirgos ir piesaistījusi vairāk nekā 113 miljardus EUR, no kuriem 23 miljardus EUR veido zaļās obligācijas un obligācijas ar īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa atmaksas termiņu; pienācīgi ņem vērā sniegto informāciju par ieguldītāju sadalījumu pēc veida un ģeogrāfiskās vietas; prasa pastāvīgi un pārredzami informēt par obligāciju izsoļu un sindikāciju progresu; |
| --- | --- |

8.

Next Generation EU aizņemšanās potenciālā pozitīvā ietekme un potenciālās problēmas

| 9. | uzskata, ka, padarot Savienību par vienu no lielākajiem obligāciju emitentiem Eiropā, NGEU var pozitīvi ietekmēt ES kapitāla tirgu stabilitāti un likviditāti un uzlabot ES ekonomikas perspektīvas, papildināt eurozonas makroekonomikas arhitektūru un stiprināt euro starptautisko nozīmi; norāda, ka NGEU ir instruments, kuram ir juridiski ierobežojumi apjoma un laika ziņā, un tas varētu radīt vēl lielāku ietekmi kā drošu aktīvu avots un līdzeklis, kas sekmē ES finanšu tirgu integrāciju un Savienības izturētspējas palielināšanu, ar nosacījumu, ka tiek pienācīgi ņemta vērā gūtā pieredze; turklāt norāda, ka gan NGEU aizņēmumu programmas īslaicīgums, gan apjoms ierobežo ES obligāciju potenciālu kļūt par patiesi drošiem aktīviem, kalpot finanšu tirgu pareizai darbībai un uzlabot ekonomiskās un monetārās savienības stabilitāti; aicina Komisiju apsvērt iespējamos veidus, kā saglabāt NGEU obligāciju nenomaksāto apjomu pēc 2027. gada, lai novērstu likviditātes samazināšanos neilgi pēc tam, kad NGEU izdevumu posma beigās tā sasniegs maksimumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda uz lielo pieprasījumu pēc ES parāda vienmērīgas integrācijas kapitāla tirgos; aicina Komisiju konsolidēt ES parāda stāvokli, dažādojot ieguldītāju profilu, stimulējot sekundāros tirgus un novēršot tehniskos šķēršļus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | jo īpaši uzsver, ka Savienība kā lielākais globālais zaļo obligāciju emitents varētu noteikt kritērijus ilgtspējīgām investīcijām, kā arī dažādot savu ieguldītāju bāzi un nodrošināt zemākas aizņēmumu izmaksas; uzsver zaļo obligāciju svarīgo lomu tādu aktīvu finansēšanā, kas nepieciešami pārejai uz mazoglekļa ekonomiku; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas zaļo obligāciju regulējumā ir izmantoti augsti ilgtspējas standarti; mudina Komisiju novērst jebkāda veida zaļmaldināšanu un nodrošināt kvalitatīvu ziņošanu par ieņēmumu izlietojumu, lai neapdraudētu zaļo prēmiju; norāda, ka princips “nenodarīt būtisku kaitējumu” kalpo par standartu izdevumiem, ko finansē no NGEU; uzsver, ka, emitējot daļu NGEU parāda kā zaļās obligācijas, dalībvalstīm un Komisijai ir pienākums darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas saistības pret ieguldītājiem klimata izdevumu jomā, un sagaida, ka Komisija pilnībā izpildīs savu apņemšanos izslēgt problemātiskus projektus no finansēšanas ar zaļajām obligācijām, tiklīdz tiks paustas pienācīgi pamatotas bažas par zaļmaldināšanu; atzinīgi vērtē NGEU zaļo obligāciju informācijas paneli — interaktīvu tīmekļa vietni, kurā sniegta informācija par ieguldījumiem, kas finansēti no zaļajām obligācijām (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka Komisijai būtu jāīsteno stingri revīzijas pasākumi, lai nodrošinātu ANM pienācīgu īstenošanu, jo īpaši, lai samazinātu jebkāda veida zaļmaldināšanas risku, un ņemot vērā NGEU unikālo konfigurāciju, saskaņā ar kuru Komisija piesaista līdzekļus kapitāla tirgos un ir atbildīga pret ieguldītājiem, bet dalībvalstis faktiski tērē naudu; tādēļ aicina dalībvalstis ievērot atveseļošanas un noturības plānos uzņemtās saistības, nodrošināt to pienācīgu un pilnīgu īstenošanu, kā arī rūpīgi ziņot Komisijai par mērķrādītāju un mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka, neraugoties uz NGEU mērogu, tas līdz šim ir veiksmīgi mazinājis risku, ka tiek izstumts pieprasījums pēc citām Eiropas valsts obligācijām; uzsver, ka, padarot eurozonas valsts tirgu pievilcīgāku, jo īpaši trešo valstu ieguldītājiem, NGEUemisija varētu pozitīvi ietekmēt pieprasījumu pēc vērtspapīriem, ko emitējuši citi Eiropas tirgus dalībnieki; aicina Komisiju turpināt ciešu koordināciju ar dalībvalstu parādu aģentūrām un ar Eiropas Centrālo banku, Eiropas Investīciju banku un Eiropas Stabilitātes mehānismu; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi saskaņā ar kapitāla tirgu savienības principiem izplatīt ES parāda tirdzniecību ar citu ES biržu starpniecību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | turklāt apgalvo, ka NGEU pozitīvi ietekmē dalībvalstu parādu pievilcību un atmaksājamību, jo visām dalībvalstīm tiek piedāvāti AAA reitinga aizņēmumu nosacījumi ar ANM aizdevumiem, palīdzot ievērojami pazemināt valsts obligāciju ienesīguma likmi un neiekļaujot dotācijas valsts parāda aprēķinā, kā arī sniedzot spēcīgu vēstījumu finanšu tirgiem par eurozonas un ES izturētspēju un kohēziju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka NGEU apliecina priekšrocības, ko sniedz vērienīgāka, kolektīva un demokrātiska reakcija uz krīzēm ES līmenī; uzskata, ka iespēja ES iedzīvotājiem tieši iegādāties ES obligācijas varētu palielināt piederības sajūtu ES; aicina Komisiju šajā sakarībā izstrādāt vienkāršu un pārredzamu mehānismu; norāda, ka šāda prakse jau pastāv vairākās dalībvalstīs; uzskata, ka ekonomiskie ieguvumi būtu ievērojami un tie atsvērtu īstenošanas izmaksas; norāda, ka būtiskais krīzes atbalsts, ko finansē ar vienotu parādzīmju emitēšanu, ir nostiprinājis uzticēšanos ES un tās dalībvalstu izturētspējai un ka finanšu tirgus dalībnieki plaši atzīst, ka Eiropas finanšu arhitektūra ir stabilāka; uzsver, ka NGEU sekmīga īstenošana liecina, ka ES ir pienācīgi reaģējusi uz Covid-19 krīzes ekonomiskajām sekām; tādēļ aicina visas ES iestādes nodrošināt, ka ES pilda savus solījumus, piedāvājot ilgtermiņa politisko redzējumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām norāda uz jaunajām drošības trūkuma problēmām globālajā vidē, ko izraisījusi Krievijas nelikumīgā, neprovocētā un nepamatotā agresija pret Ukrainu, un krasais inflācijas un procentu likmju pieaugums, kas ietekmē valsts emitentus; brīdina, ka, ņemot vērā sarežģītos tirgus apstākļus, finansējuma izmaksas ir ievērojami palielinājušās un ka ir sagaidāma ievērojama neskaidrība par ilgtermiņa- procentu likmju situāciju; sagaida, ka tas ietekmēs ES budžeta ESAI atmaksas pozīciju; ar bažām konstatē, ka lielākas nekā plānotās refinansēšanas izmaksas jau ietekmē 2.b izdevumu kategorijas līdzekļu pieejamību un pat apdraud īpašo instrumentu ierobežoto pieejamību ikgadējās budžeta procedūras laikā; aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju un regulāri informēt budžeta lēmējinstitūciju; atzīst, ka Komisijai ir jāstrādā ļoti nenoteiktā tirgū ārpus 99 % ticamības intervāla; atgādina, ka visi finanšu iemaksu maksājumi dalībvalstīm būtu jāveic līdz 2026. gada 31. decembrim, kā noteikts ESAI un ANM regulās, taču varētu tikt veiktas izmaiņas attiecībā uz šo termiņu; uzsver, ka šādu izmaiņu dēļ būs jāgroza gan ESAI, gan arī ANM regula; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka NGEU potenciālu var pilnībā atraisīt tikai tad, ja visi nacionālie atveseļošanas un noturības plāni tiek īstenoti efektīvi un savlaicīgi; pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs trūkst finanšu līdzekļu apguves spējas; pauž nožēlu par dinamiku, kas radusies dažās dalībvalstīs, kurās tradicionālo ES līdzekļu īstenošana ir aizkavējusies, lai ātrāk apgūtu ANM līdzekļus; mudina dalībvalstis pilnīgi un saskaņoti izmantot aizdevumus, kas piešķirti saskaņā ar NGEU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka būs vajadzīgi turpmāki ieguldījumi ES politikā, lai stiprinātu ES konkurētspēju, izturētspēju un stratēģisko autonomiju, jo īpaši attiecībā uz rūpniecību un klimatrīcību; uzskata, ka pastāvīgas pārcelšanas nav dzīvotspējīgs ilgtermiņa risinājums ES prioritāšu finansēšanai, un uzsver, ka ir vajadzīgi papildu līdzekļi; atgādina, ka klimata pārmaiņas, kā arī Ukrainā notiekošais karš liecina par steidzamo nepieciešamību izbeigt Savienības atkarību no trešām valstīm tādās būtiskās ekonomikas nozarēs kā enerģētika, izejvielas, rūpniecība un lauksaimniecība; šajā sakarībā uzskata, ka Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas paziņojums par Eiropas Suverenitātes fonda izveidi atbilst Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūcijai (7) un Priekšsēdētāju konferences 2022. gada 30. jūnija paziņojumam par Komisijas 2023. gada darba programmu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar konferences par Eiropas nākotni ieteikumiem turpināt apsvērt kopēju aizņemšanos ES līmenī, lai radītu labvēlīgākus aizņemšanās nosacījumus, vienlaikus saglabājot atbildīgu fiskālo politiku dalībvalstu līmenī; pauž nožēlu par instrumentu, fondu un kopīgu aizņēmumu programmu, tostarp NGEU, sistemātisku izveidi un izmantošanu ārpus ES budžeta darbības jomas un bez budžeta lēmējinstitūcijas pārbaudes vai kontroles; tādēļ prasa iekļaut budžetā aizņēmumu un aizdevumu operācijas un visas turpmākās ES programmas vai instrumentus; prasa, lai Parlaments tiktu pilnībā iesaistīts visos gadījumos, izmantojot koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

18.

Savienības budžets un jaunie pašu resursi

| 19. | norāda, ka ar NGEU saistīto aizņēmumu iezīmes gadu desmitiem tieši ietekmēs atmaksas no Savienības budžeta; tādēļ uzstāj, ka ir jāoptimizē parāda apkalpošana un jānodrošina vienmērīgs parāda profils, lai vienmērīgi sadalītu turpmāko slogu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka līdz ar NGEU ES aizņemšanās un aizdošanas spējas ir ievērojami palielinājušās; uzstāj, ka visos aizdevumu un aizņēmumu procesa posmos ir jāiesaista budžeta lēmējinstitūcija; atgādina, ka saskaņā ar Pašu resursu lēmumu Komisijai ir jāpublicē regulāri atjaunināts plāns par paredzamajiem pamatsummas un procentu maksājumiem, kas jāapspriež ar Parlamentu un Padomi regulārās iestāžu sanāksmēs par NGEU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par savu stingro prasību ESAI atmaksāšanas izmaksām paredzētās budžeta apropriācijas iekļaut ES budžetā, pārsniedzot DFS maksimālos apjomus, lai saglabātu rezerves un elastības mehānismus paredzētajiem mērķiem; aicina DFS vidusposma pārskatīšanas laikā veikt attiecīgus grozījumus DFS regulā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž stingru pārliecību, ka NGEU galīgie panākumi un jo īpaši tā finansēšanas uzticamība un ilgtspēja tiks vērtēti, ņemot vērā arī Savienības spēju atmaksāt kopējo parādu, izmantojot jaunos pašu resursus vides un uzņēmumu sektorā, nevis palielinot dalībvalstu iemaksas, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka jaunie pašu resursi ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ļauj Savienībai īstenot savas politikas prioritātes, daļēji tāpēc, ka nepieciešami lielāki ieguldījumi, lai panāktu enerģētisko neatkarību un palīdzētu mazināt Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu sociālo ietekmi, kā arī lai paātrinātu pārkārtošanos uz zaļo enerģētiku; uzsver, ka jaunu pašu resursu ieviešana turpmāk ļautu izvairīties no samazinājumu veikšanas Savienības programmās, kas apdraudētu pašus atveseļošanas plāna mērķus un ilgtermiņa ieguvumus; uzskata, ka jaunu pašu resursu ieviešana, par kuru sasniegta vienošanās juridiski saistošajā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā, panāktu ilgstošus ieguvumus ne tikai ES politikas īstenošanā, bet arī nodrošinātu, ka Savienībai ir uzticama un vieda parāda vērtspapīru emitenta statuss; tādēļ aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk virzīties uz priekšu un paātrināt sarunas par tā-dēvētā jaunās paaudzes ES pirmo pašu resursu grozu, pamatojoties uz ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, oglekļa ievedkorekcijas mehānismu un I pīlāru ESAO starptautiskajā nolīgumā par minimālo nodokļu uzlikšanu starptautiskiem uzņēmumiem, ar ko Komisija nāca klajā 2021. gada 22. decembrī; mudina Padomi līdz 2022. gada beigām apstiprināt pirmo pašu resursu grozu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tomēr norāda, ka aplēstie ieņēmumi no šiem trim pašu resursiem nebūtu pietiekami, lai segtu NGEU aizņēmumu parādu; tādēļ atkārto prasību Komisijai līdz 2023. gada decembrim iesniegt priekšlikumu par jauno pašu resursu otro grozu, tostarp priekšlikumu par finanšu darījuma nodokli, lai nodrošinātu pietiekamus resursus NGEU parāda atmaksāšanai; uzsver juridiski saistošo ceļvedi, kas izveidots saskaņā ar Iestāžu nolīgumu; tomēr aicina Komisiju, ņemot vērā nesenās ekonomiskās problēmas, būt vēl vērienīgākai un neizslēgt iespēju pievienot pašu resursus, kas ir inovatīvi, jauni un, vēlams, patiesi; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 23. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(5)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-borrower-investor-relations/nextgenerationeu-green-bonds/dashboard_en

(7)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūcija par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219).

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/8

---

P9_TA(2022)0401

Īstenošanas ziņojums par Eiropas Inovācijas padomi

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par Eiropas Inovācijas padomi (2022/2063(INI))

(2023/C 167/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā XIX sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā XIX sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus (1),

| — | ņemot vērā Padomes lēmumu (ES) 2021/764, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmumu (ES) 2021/764, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Inovācijas padomes (EIP) 2021. un 2022. gada darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Inovācijas padomes (EIP) 2021. un 2022. gada darba programmu,

| — | ņemot vērā EIP 2021. gada ietekmes ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIP 2021. gada ietekmes ziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 11. janvāra paziņojumu “Programmas “Apvārsnis 2020” vidusposma novērtējums: ES pētniecības un inovācijas ietekmes palielināšana” (COM(2018)0002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 11. janvāra paziņojumu “Programmas “Apvārsnis 2020” vidusposma novērtējums: ES pētniecības un inovācijas ietekmes palielināšana” (COM(2018)0002),

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. jūnija ietekmes novērtējumu, kas pievienots Komisijas priekšlikumam par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (SWD(2018)0307), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. jūnija ietekmes novērtējumu, kas pievienots Komisijas priekšlikumam par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (SWD(2018)0307),

| — | ņemot vērā EIP valdes 2022. gada 16. augusta paziņojumu, kas iesniegts saistībā ar diskusiju Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā par EIP īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIP valdes 2022. gada 16. augusta paziņojumu, kas iesniegts saistībā ar diskusiju Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā par EIP īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā EIP valdes 2022. gada 9. februāra paziņojumu par EIP darba programmu 2022. gadam un EIP fonda nākotni (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIP valdes 2022. gada 9. februāra paziņojumu par EIP darba programmu 2022. gadam un EIP fonda nākotni (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 5. augusta paziņojumu presei par EIP Accelerator īstenošanas atjaunināto versiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 5. augusta paziņojumu presei par EIP Accelerator īstenošanas atjaunināto versiju (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0268/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0268/2022),

Programmā “Apvārsnis Eiropa” iekļautās EIP vispārīgie mērķi un struktūra

| A. | tā kā EIP ir ES inovācijas pamatprogramma, kuras mērķis ir apzināt, izstrādāt un izvērst radikālas, galvenokārt progresīvo tehnoloģiju, inovācijas; tā kā EIP veicinās un uzlabos tīklu veidošanu un sadarbību un radīs sinerģiju starp dažādām inovācijas kopienām Savienībā un jo īpaši ar EIT, nodrošinot plašu ģeogrāfisko pārklājumu; tā kā EIP tika izveidota ar mērķi veicināt Eiropas tehnoloģisko stratēģisko autonomiju, kā arī uzlabot Eiropas iespējkapitāla tirgus darbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā EIP ir ES inovācijas pamatprogramma, kuras mērķis ir apzināt, izstrādāt un izvērst radikālas, galvenokārt progresīvo tehnoloģiju, inovācijas; tā kā EIP veicinās un uzlabos tīklu veidošanu un sadarbību un radīs sinerģiju starp dažādām inovācijas kopienām Savienībā un jo īpaši ar EIT, nodrošinot plašu ģeogrāfisko pārklājumu; tā kā EIP tika izveidota ar mērķi veicināt Eiropas tehnoloģisko stratēģisko autonomiju, kā arī uzlabot Eiropas iespējkapitāla tirgus darbību;

| B. | tā kā Regulā (ES) 2021/695 EIP ir atzīta par “centrāli pārvaldītu vienotu kontaktpunktu”, kas “galveno uzmanību veltī radikālai un pārveidojošai inovācijai, kas īpaši orientēta uz tirgu radošu inovāciju, vienlaikus atbalstot arī visu veidu, tostarp pakāpenisku, inovāciju”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulā (ES) 2021/695 EIP ir atzīta par “centrāli pārvaldītu vienotu kontaktpunktu”, kas “galveno uzmanību veltī radikālai un pārveidojošai inovācijai, kas īpaši orientēta uz tirgu radošu inovāciju, vienlaikus atbalstot arī visu veidu, tostarp pakāpenisku, inovāciju”;

| C. | tā kā Regulā (ES) 2021/695 ir noteikts, ka EIP ir jādarbojas saskaņā ar skaidras Savienības pievienotās vērtības, autonomijas, spējas uzņemties risku, efektivitātes, lietderības, pārredzamības un pārskatatbildības principiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (ES) 2021/695 ir noteikts, ka EIP ir jādarbojas saskaņā ar skaidras Savienības pievienotās vērtības, autonomijas, spējas uzņemties risku, efektivitātes, lietderības, pārredzamības un pārskatatbildības principiem;

| D. | tā kā Padomes Lēmumā (ES) 2021/764 ir noteikts, ka EIP ir divi mērķi: pirmkārt, apzināt, izstrādāt un ieviest visu veidu augsta riska inovācijas, tostarp pakāpeniskas inovācijas; otrkārt, atbalstīt inovatīvu uzņēmumu strauju darbības izvēršanu Savienības un starptautiskā mērogā, tiem virzoties no idejas līdz tirgum; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padomes Lēmumā (ES) 2021/764 ir noteikts, ka EIP ir divi mērķi: pirmkārt, apzināt, izstrādāt un ieviest visu veidu augsta riska inovācijas, tostarp pakāpeniskas inovācijas; otrkārt, atbalstīt inovatīvu uzņēmumu strauju darbības izvēršanu Savienības un starptautiskā mērogā, tiem virzoties no idejas līdz tirgum;

| E. | tā kā EIP tiek īstenota, izmantojot trīs galvenos pīlārus: EIP Pathfinder; EIP Transition; un EIP Accelerator; |
| --- | --- |

E.

tā kā EIP tiek īstenota, izmantojot trīs galvenos pīlārus: EIP Pathfinder; EIP Transition; un EIP Accelerator;

| F. | tā kā Pathfinder nodrošina dotācijas augsta riska vismodernākajiem projektiem, ar ko tiek pētītas jauno un progresīvo tehnoloģiju jomas ar mērķi attīstīt potenciāli radikālas, inovatīvas nākotnes tehnoloģijas un jaunas tirgus iespējas. |
| --- | --- |

F.

tā kā Pathfinder nodrošina dotācijas augsta riska vismodernākajiem projektiem, ar ko tiek pētītas jauno un progresīvo tehnoloģiju jomas ar mērķi attīstīt potenciāli radikālas, inovatīvas nākotnes tehnoloģijas un jaunas tirgus iespējas.

| G. | tā kā Accelerator galvenokārt atbalsta mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) ar mērķi izstrādāt radikālas progresīvo tehnoloģiju inovācijas, kas ir būtiskas Eiropas turpmākai izaugsmei un atvērtai stratēģiskajai autonomijai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Accelerator galvenokārt atbalsta mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) ar mērķi izstrādāt radikālas progresīvo tehnoloģiju inovācijas, kas ir būtiskas Eiropas turpmākai izaugsmei un atvērtai stratēģiskajai autonomijai;

| H. | tā kā Accelerator pīlāru īsteno, galvenokārt izmantojot EIP apvienoto finansējumu, ko piešķir vienā, skaidrā un pārredzamā procesā un ar vienu lēmumu — tādā veidā atbalstītais novators saņem vienu kopēju apstiprinājumu par finanšu resursu piešķiršanu dažādiem inovācijas posmiem, kas sniedzas līdz pat inovāciju ieviešanai tirgū, ieskaitot arī posmus pirms masveida komercializācijas. |
| --- | --- |

H.

tā kā Accelerator pīlāru īsteno, galvenokārt izmantojot EIP apvienoto finansējumu, ko piešķir vienā, skaidrā un pārredzamā procesā un ar vienu lēmumu — tādā veidā atbalstītais novators saņem vienu kopēju apstiprinājumu par finanšu resursu piešķiršanu dažādiem inovācijas posmiem, kas sniedzas līdz pat inovāciju ieviešanai tirgū, ieskaitot arī posmus pirms masveida komercializācijas.

| I. | tā kā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” tiesību akti ļauj Savienībai uzņemties sākotnējo risku, ko rada vienīgi izvēlētās inovācijas darbības; |
| --- | --- |

I.

tā kā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” tiesību akti ļauj Savienībai uzņemties sākotnējo risku, ko rada vienīgi izvēlētās inovācijas darbības;

| J. | tā kā Padomes Lēmumā (ES) 2021/764 ir noteikts, ka Komisijai ir jāizveido īpaša struktūra EIP apvienotā finansējuma īstenošanai un jāpārvalda visi Accelerator projektu darbības elementi; |
| --- | --- |

J.

tā kā Padomes Lēmumā (ES) 2021/764 ir noteikts, ka Komisijai ir jāizveido īpaša struktūra EIP apvienotā finansējuma īstenošanai un jāpārvalda visi Accelerator projektu darbības elementi;

Izmēģinājuma projekta rezultāti

| K. | tā kā EIP izmēģinājuma projekts un EIP uzlabotais izmēģinājuma projekts ir nodemonstrējuši iespējas sekmīgi īstenot EIP kā pilnvērtīgu programmu, kā izklāstīts Komisijas publicētā 2022. gada novērtējuma pētījuma vispārīgajos secinājumos (7), lai gan pastāv dažas sākotnējās problēmas, piemēram, saziņa ar atbalsta saņēmējiem par investīciju nosacījumiem uzņēmumiem ir neskaidra; |
| --- | --- |

K.

tā kā EIP izmēģinājuma projekts un EIP uzlabotais izmēģinājuma projekts ir nodemonstrējuši iespējas sekmīgi īstenot EIP kā pilnvērtīgu programmu, kā izklāstīts Komisijas publicētā 2022. gada novērtējuma pētījuma vispārīgajos secinājumos (7), lai gan pastāv dažas sākotnējās problēmas, piemēram, saziņa ar atbalsta saņēmējiem par investīciju nosacījumiem uzņēmumiem ir neskaidra;

| L. | tā kā tika radīts spiediens EIP izmēģinājuma projekta efektivitātei, jo projekta panākumu līmenis bija zems; |
| --- | --- |

L.

tā kā tika radīts spiediens EIP izmēģinājuma projekta efektivitātei, jo projekta panākumu līmenis bija zems;

| M. | tā kā no 2018. gada līdz 2020. gadam no EIP izmēģinājuma projekta tika finansēti 330 Pathfinder projekti, kuri tika atlasīti uzaicinājumu konkursos ar lielu skaitu pretendentu; |
| --- | --- |

M.

tā kā no 2018. gada līdz 2020. gadam no EIP izmēģinājuma projekta tika finansēti 330 Pathfinder projekti, kuri tika atlasīti uzaicinājumu konkursos ar lielu skaitu pretendentu;

| N. | tā kā līdzdalības ģeogrāfiskā izplatība un Pathfinder izmēģinājuma projekti tika koordinēti galvenokārt ES-15 dalībvalstīs un asociētajās valstīs; tā kā šķiet, ka valsts ieņemtā vietā Eiropas inovācijas rezultātu pārskatā saskan ar saņemto pieteikumu skaitu, kā arī tās novatoru panākumiem Pathfinder izmēģinājuma projektā, proti, līderēm inovācijas jomā bija visaugstākie panākumu rādītāji, turpretī jaunpienācējām — viszemākie; |
| --- | --- |

N.

tā kā līdzdalības ģeogrāfiskā izplatība un Pathfinder izmēģinājuma projekti tika koordinēti galvenokārt ES-15 dalībvalstīs un asociētajās valstīs; tā kā šķiet, ka valsts ieņemtā vietā Eiropas inovācijas rezultātu pārskatā saskan ar saņemto pieteikumu skaitu, kā arī tās novatoru panākumiem Pathfinder izmēģinājuma projektā, proti, līderēm inovācijas jomā bija visaugstākie panākumu rādītāji, turpretī jaunpienācējām — viszemākie;

| O. | tā kā EIP fonda sākotnējā struktūra, kuru ieviesa ar 2020. gadā EIP izmēģinājuma projektu un kurai tajā laikā piekrita arī Komisija, darbojās pienācīgi; tā kā, neraugoties uz vairākkārtējiem kavējumiem un problēmām saistībā ar apvienotā finansēšanas instrumenta parakstīšanu, tika pieņemti 140 lēmumi par kapitālieguldījumiem; tā kā minēto lēmumu sviras rādītājs bija 2,7 — tas liecina, ka EIP fonds savā sākotnējā struktūrā spēja veikt ievērojamus līdzieguldījumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā EIP fonda sākotnējā struktūra, kuru ieviesa ar 2020. gadā EIP izmēģinājuma projektu un kurai tajā laikā piekrita arī Komisija, darbojās pienācīgi; tā kā, neraugoties uz vairākkārtējiem kavējumiem un problēmām saistībā ar apvienotā finansēšanas instrumenta parakstīšanu, tika pieņemti 140 lēmumi par kapitālieguldījumiem; tā kā minēto lēmumu sviras rādītājs bija 2,7 — tas liecina, ka EIP fonds savā sākotnējā struktūrā spēja veikt ievērojamus līdzieguldījumus;

| P. | tā kā novērtējuma pētījumā secināts, ka “EIP fonda darbība ir balstīta uz labi pamatotiem sabiedriskās politikas mērķiem un tirgus vajadzībām” un ka “strīdīgais jautājums par fonda struktūru ir saistīts ar divu atbilstības prasību — neatbilstība finansējuma saņemšanas kritērijiem un līdzieguldījums — interpretāciju”; |
| --- | --- |

P.

tā kā novērtējuma pētījumā secināts, ka “EIP fonda darbība ir balstīta uz labi pamatotiem sabiedriskās politikas mērķiem un tirgus vajadzībām” un ka “strīdīgais jautājums par fonda struktūru ir saistīts ar divu atbilstības prasību — neatbilstība finansējuma saņemšanas kritērijiem un līdzieguldījums — interpretāciju”;

| Q. | tā kā EIP izmēģinājuma projektā noteiktā pienācīgas pārbaudes procedūra ir bijusi īpaši veiksmīga — ir nodrošināti augstas kvalitātes pienācīgas pārbaudes novērtējumi, ko apliecina tas, ka vairāki no šiem novērtējumiem tika izmantoti ārējo ieguldītāju piesaistei, saprotot, ka ieguldītāji savus lēmumus par ieguldījumiem balsta uz pietiekamas kvalitātes pienācīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā EIP izmēģinājuma projektā noteiktā pienācīgas pārbaudes procedūra ir bijusi īpaši veiksmīga — ir nodrošināti augstas kvalitātes pienācīgas pārbaudes novērtējumi, ko apliecina tas, ka vairāki no šiem novērtējumiem tika izmantoti ārējo ieguldītāju piesaistei, saprotot, ka ieguldītāji savus lēmumus par ieguldījumiem balsta uz pietiekamas kvalitātes pienācīgu pārbaudi;

| R. | tā kā Investīciju komitejas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) komandas, kas darbojas Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūras (EISMEA) paspārnē, sniegtās strukturētās profesionālo ieguldījumu konsultācijas spēja nodrošināt augstas kvalitātes pienācīgu pārbaudi, pateicoties EISMEA un EIB unikālajai sadarbībai un zināšanām ieguldījumu jomā, ko Investīciju komitejā snieguši ārējie eksperti, tostarp vairākkārtēji un iespējkapitāla ieguldītāji; |
| --- | --- |

R.

tā kā Investīciju komitejas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) komandas, kas darbojas Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūras (EISMEA) paspārnē, sniegtās strukturētās profesionālo ieguldījumu konsultācijas spēja nodrošināt augstas kvalitātes pienācīgu pārbaudi, pateicoties EISMEA un EIB unikālajai sadarbībai un zināšanām ieguldījumu jomā, ko Investīciju komitejā snieguši ārējie eksperti, tostarp vairākkārtēji un iespējkapitāla ieguldītāji;

Programmā “Apvārsnis Eiropa” iekļautās EIP īstenošanas gaita

| S. | tā kā programmas “Apvārsnis Eiropa” anotētā dotācijas nolīguma paraugs tika publicēts ļoti novēloti un tas radīja ievērojamu nenoteiktību pieteikumu iesniedzēju, tostarp EIP potenciālo pieteikuma iesniedzēju, vidū; |
| --- | --- |

S.

tā kā programmas “Apvārsnis Eiropa” anotētā dotācijas nolīguma paraugs tika publicēts ļoti novēloti un tas radīja ievērojamu nenoteiktību pieteikumu iesniedzēju, tostarp EIP potenciālo pieteikuma iesniedzēju, vidū;

| T. | tā kā programmu vadītāju iecelšana var palīdzēt palielināt EIP efektivitāti; tā kā ir iecelti vēl deviņi programmu vadītāji; |
| --- | --- |

T.

tā kā programmu vadītāju iecelšana var palīdzēt palielināt EIP efektivitāti; tā kā ir iecelti vēl deviņi programmu vadītāji;

| U. | tā kā programmu vadītāju darbs joprojām nav pietiekami pamanāms un ieinteresētās personas uzskata, ka viņu darbā trūkst pārredzamības; |
| --- | --- |

U.

tā kā programmu vadītāju darbs joprojām nav pietiekami pamanāms un ieinteresētās personas uzskata, ka viņu darbā trūkst pārredzamības;

| V. | tā kā EIP ir jauna veida programma, kuras finansiālais risks ir lielāks nekā parastajiem Savienības izdevumiem un kurai ir nepieciešama īpaša revīzijas stratēģija; |
| --- | --- |

V.

tā kā EIP ir jauna veida programma, kuras finansiālais risks ir lielāks nekā parastajiem Savienības izdevumiem un kurai ir nepieciešama īpaša revīzijas stratēģija;

| W. | tā kā saskaņā ar 2021. un 2022. gada darba programmām EIP tika darīti pieejami attiecīgi 1,55 miljardi EUR un 1,71 miljards EUR; tā kā abos minētajos gados aptuveni 430 miljoni EUR tika piešķirti no Next Generation EU budžeta un visi šie līdzekļi tika darīti pieejami EIP dotāciju komponentiem; tā kā aptuveni 52 % no pieejamā budžeta tika piešķirti atklātiem augšupējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saistībā ar atklātiem uzaicinājumiem; tā kā 65 % no pieejamā finansējuma tika piešķirti EIP dotāciju komponentiem, bet 35 % — investīciju komponentiem; tā kā gandrīz 70 % no pieejamā finansējuma tika piešķirti saistībā ar Accelerator, bet 20 % — Pathfinder uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar 2021. un 2022. gada darba programmām EIP tika darīti pieejami attiecīgi 1,55 miljardi EUR un 1,71 miljards EUR; tā kā abos minētajos gados aptuveni 430 miljoni EUR tika piešķirti no Next Generation EU budžeta un visi šie līdzekļi tika darīti pieejami EIP dotāciju komponentiem; tā kā aptuveni 52 % no pieejamā budžeta tika piešķirti atklātiem augšupējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saistībā ar atklātiem uzaicinājumiem; tā kā 65 % no pieejamā finansējuma tika piešķirti EIP dotāciju komponentiem, bet 35 % — investīciju komponentiem; tā kā gandrīz 70 % no pieejamā finansējuma tika piešķirti saistībā ar Accelerator, bet 20 % — Pathfinder uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| X. | tā kā Pathfinder 2021. un 2022. gada atklātā uzaicinājuma sekmīgo pieteikumu īpatsvars bija attiecīgi 6,45 % un 7 %; tā kā Pathfinder Challenges 2021. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus tika saņemti 403 priekšlikumi un 56 no tiem tika atbalstīti — sekmīgo pieteikumu īpatsvars bija 9,7 %; |
| --- | --- |

X.

tā kā Pathfinder 2021. un 2022. gada atklātā uzaicinājuma sekmīgo pieteikumu īpatsvars bija attiecīgi 6,45 % un 7 %; tā kā Pathfinder Challenges 2021. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus tika saņemti 403 priekšlikumi un 56 no tiem tika atbalstīti — sekmīgo pieteikumu īpatsvars bija 9,7 %;

| Y. | tā kā Accelerator uzaicinājumā bija noteikti divi iesniegšanas termiņi attiecīgi 2021. un 2022. gadā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Accelerator uzaicinājumā bija noteikti divi iesniegšanas termiņi attiecīgi 2021. un 2022. gadā;

| Z. | tā kā līdz 2022. gada septembrim vienīgais finansējums, kas tika pārskaitīts Accelerator līdzekļu saņēmējiem, bija dotāciju priekšapmaksa, attiecībā uz kuru dotācijas piešķiršanas termiņš bija 12 mēneši, līdzekļi netika pārskaitīti kā daļa no (kvazikapitāla) pašu kapitāla atbalsta un tika pieņemts tikai viens lēmums par ieguldījumiem, kā rezultātā laiks ieguldījuma īstenošanai bija krietni ilgāks par vienu gadu; tā kā darbības nosacījumus 2021. gadā atlasītajiem saņēmējiem Komisija sāka parakstīt tikai 2022. gada vasarā un lielākā daļa no tiem tiks parakstīti pēc vasaras beigām (8), |
| --- | --- |

Z.

tā kā līdz 2022. gada septembrim vienīgais finansējums, kas tika pārskaitīts Accelerator līdzekļu saņēmējiem, bija dotāciju priekšapmaksa, attiecībā uz kuru dotācijas piešķiršanas termiņš bija 12 mēneši, līdzekļi netika pārskaitīti kā daļa no (kvazikapitāla) pašu kapitāla atbalsta un tika pieņemts tikai viens lēmums par ieguldījumiem, kā rezultātā laiks ieguldījuma īstenošanai bija krietni ilgāks par vienu gadu; tā kā darbības nosacījumus 2021. gadā atlasītajiem saņēmējiem Komisija sāka parakstīt tikai 2022. gada vasarā un lielākā daļa no tiem tiks parakstīti pēc vasaras beigām (8),

Īstenošanas pamatproblēmas

EIP fonda pārvaldība un apsvērumi par fonda pārstrukturēšanu

| 1. | pauž dziļas bažas par paziņojumu 2022. gada sākumā par to, ka ir paredzēts mainīt EIP izmēģinājuma projektā izmantoto fonda struktūru — tajā laikā uzņēmumi no pirmajiem diviem 2021. gada pieteikšanās termiņiem jau bija atlasīti finansējuma saņemšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka EIP fonds ir izveidots, lai atbalstītu jaunuzņēmumus un MVU, kas izstrādā progresīvo tehnoloģiju inovācijas; uzsver, ka naudas plūsmas jaunuzņēmumiem un MVU ir ļoti svarīgas un ka ilga kavēšanās, kas saistīts ar gaidāmā finansējuma saņemšanu, var izraisīt šādu uzņēmumu bankrotu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi, lai EIP fonds varētu veikt ieguldījumus tirgus prasībām atbilstošos termiņos; pauž nožēlu par gadījumiem, kad EIP fonds nespēja panākt atbilstību šādam mērķim un kad EIP fonda sākotnējais lēmums par ieguldījumiem tika atzīts par neatbilstošu ilgās laika nobīdes un uzņēmuma attīstības tās laikā dēļ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par kavēšanos Accelerator apvienotā finansējuma darbību īstenošanā; uzsver, ka kavēšanās bija saistīta vienīgi ar atšķirīgajām nostājām attiecībā uz EIP īstenošanu, kuru pamatā bija dažādu Komisijas dienestu pretrunīgā attiecīgo juridisko tekstu par EIP fonda pārvaldību interpretācija; norāda, ka konflikti attiecās tikai uz to projekta daļu, kas saistīta ar pašu kapitālu, un tāpēc tiem nevajadzēja ietekmēt dotāciju nolīgumus; pauž nožēlu par to, ka šādi Komisijas iekšējie konflikti rada risku 96 Eiropas progresīvo tehnoloģiju uzņēmumu darbībai; pauž dziļas bažas par to, ka EIP fonds nav pieņēmis nevienu lēmumu par faktiskajiem ieguldījumiem, izņemot vienu izņēmuma lēmumu par investīcijām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka EIP apvienotais finansējums būtu jāpiešķir vienā procesā un ar vienu lēmumu un tas būtu jāattiecina gan uz dotāciju, gan uz finanšu instrumenta komponentēm; norāda, ka Komisijai būtu jāpārvalda visi Accelerator projektu darbības elementi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka Komisija ir paudusi bažas par EIP fonda pārvaldību, kas saistītas ar personāla jautājumiem, kā arī Komisijas iespējamo atbildību par ieguldījumu labo reputāciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst Komisijas paustās bažas par personālu, kas iesaistītas EIP fonda ieguldījumu portfeļa pārvaldību; uzsver, ka EIP fonda personālam ir jābūt atbilstīgam un tādēļ ir vajadzīgs ievērojams skaits darbinieku ar vērā ņemamu pieredzi; tomēr uzskata, ka šādu personu tieša pieņemšana darbā nav vienīgais risinājums; norāda, ka sākotnējā Investīciju komiteja kopā ar EIB bija izstrādājusi alternatīvu plānu personāla jautājuma risināšanai; tādēļ secina, ka personāla problēma nav iemesls fonda pārstrukturēšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai Komisijas pamatojumu, kas balstīts uz Padomes Lēmuma (ES) 2021/764 11. panta 3. punktā noteikto prasību, ka Komisijai ir jāizpēta netiešas pārvaldības iespējas un ka tādēļ ir jāmaina EIP fonda struktūra; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka 11. panta 3. punkta teksts tika iekļauts Komisijas priekšlikumā pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un tas nekad likumdošanas procedūras gaitā netika apstrīdēts; uzsver — tādēļ Komisijai, kad tā 2020. gadā izveidoja EIP fondu, vajadzēja būt pilnībā informētai par šo tekstu; uzsver, ka Komisijas lēmumu, ar kuru izveido EIP fondu, tostarp tā sākotnējo struktūru, pieņēma komisāru kolēģija un to atbalstīja visi Komisijas dienesti; uzsver, ka tas pats attiecas uz EIP 2021. gada darba programmu, kurā nav minēta nepieciešamība pārstrukturēt EIP fondu; secina, ka jautājums par atbilstību 11. panta 3. punktam Komisijas dienestiem radās 2021. gada vasarā, kad programmas īstenošana jau bija sākta; uzskata, ka šāda būtiska jautājuma izvirzīšana laikā, kad programma jau tiek īstenota, neizmantojot vairākas iespējas iepriekšējo trīs gadu laikā pirms programmas uzsākšanas, labākajā gadījumā liecina tikai par nepareizu pārvaldību un nevēlēšanos pieņemt jaunu darba virzienu, ko paredzējuši likumdevēji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka 11. panta 3. punktā ir tikai viens teikums un ka tas jālasa visa Padomes lēmuma kontekstā; šajā sakarībā uzsver arī to, ka minētā Padomes lēmuma pielikumā Komisijai uzdod “izveidot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību”, bet tajā nav paredzēti nekādi citi nosacījumi; turklāt uzsver, ka EIP apvienotais finansējums, kā minēts Padomes lēmuma 11. panta 3. punktā un definēts tā I pielikuma 1.1.2. punktā, ietver gan dotācijas, gan atbalstu ieguldījumiem pašu kapitālā vai citā atmaksājamā veidā; tādēļ secina, ka netiešas pārvaldības prasību nevar interpretēt kā tādu, kas attiecas tikai uz apvienotā finansējuma ieguldījumu daļu, un ka šo pantu nevar interpretēt tā, ka abi komponenti tiek īstenoti atsevišķi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, cik svarīgi ir profesionāli sagatavot lēmumu par ieguldījumiem; tādēļ uzsver Komisijas ieceltās EIP fonda Investīciju komitejas lomu, kā arī vērtīgo atbalstu pienācīgas pārbaudes jomā, ko nodrošina EISMEA paspārnē esošā EIB komanda; tomēr pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz turpmākiem EIP fonda lēmumiem, piemēram, par pievienošanos investīciju kārtai pēc sākotnējā ieguldījumu lēmuma vai ieguldījuma pamatojuma noteikšanu, šķiet, ir vajadzīgs pārāk ilgs laiks daļēji tāpēc, ka EIB ir vajadzīgs laiks, lai sniegtu savu atzinumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka gan EIP Investīciju komitejā, gan EIP fonda valdē EIP fonda sākotnējā sastāvā bija Komisijas pārstāvji, kā arī ārējie eksperti — tas nodrošināja, ka ieguldījumu lēmumu pamatā ir pienācīgi līdzsvarota politiskā saskaņotība un profesionalitāte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka līdz 2022. gada oktobrim Komisija ir pieņēmusi un ieviesusi “pārejas kārtību”, saskaņā ar kuru EIP fonds paliek Komisijas īpašumā, savukārt ārējais fonda pārvaldnieks pieņem lēmumus par fonda ieguldījumiem; uzsver, ka ārējais fonda pārvaldnieks arī pieņem darbā Investīciju komitejas darbiniekus un ka tādējādi Komitejā vairs nebūs neatkarīgu ekspertu, kas var sniegt nenovērtējamas speciālās zināšanas, un neviens Komisijas pārstāvis nenodrošinās politikas saskaņotību; pieņem zināšanai šādas kārtības aprakstu EIP 2022. gada darba programmā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ar bažām norāda — kamēr pārejas kārtība ir spēkā attiecībā uz ieguldījumiem, kuri tika paziņoti EIP 2022. gada darba programmā, visi vienas piešķiršanas lēmumi un visi lēmumi par būtiskiem ieguldījumiem ir jāapstiprina komisāru kolēģijai un tādēļ tiem ir jāpiemēro vēl viens papildu kontroles līmeni; uzskata šādu situāciju par nepieņemamu, jo tas lēmumu pieņemšanas procesu padara vēl garāku un sarežģītāku un pieteikuma iesniedzējiem rada lielāku nenoteiktību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ar dziļām bažām norāda, ka pat EIP fonda pārejas kārtības noteikšanai bija vajadzīgs viens gads, jo starp dažādiem Komisijas dienestiem notika nepārtrauktas iekšējas diskusijas; norāda, ka 2022. gada jūnijā Komisija sāka apstrādāt Accelerator 2021. gada jūnijā atlasīto projektu dotāciju komponentus, kas liecina par to, ka pārejas kārtības izveidē panāktais progress ir pietiekams tam, lai varētu sākt īstenot apvienotā finansējuma projektus; norāda, ka lielākā daļa dotāciju nolīgumu dotāciju saņēmējiem, kas atlasīti 2021. gada jūnija termiņā, tika parakstīti 2022. gada vasarā, kā rezultātā līdz dotācijas saņemšanai pagāja vairāk nekā viens gads; norāda, ka 2022. gada maijā Komisija paziņoja, ka dotāciju komponentus EIP apvienotā finansējuma dotāciju saņēmējiem, kas pieteicās 2021. gada oktobra termiņā, pabeigs līdz maija beigām vai jūnija sākumam (9); norāda, ka Komisijai 2022. gada vasarā bija jāinformē šie dotāciju saņēmēji, ka jūlijā dotācijas vēl nebūs pieejamas un, visticamāk, būs jāgaida līdz 2022. gada oktobrim; secina, ka arī šī termiņa dotāciju saņemšanai vajadzīgais laiks būs vismaz viens gads; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Finanšu regulas 216. panta 1. punkts skaidri pilnvaro Komisiju tieši pārvaldīt ieguldījumus (216. panta 1.b punkts) vai tos īstenot, izmantojot speciālu ieguldījumu instrumentu (216. panta 1.a punkts); uzsver, ka šāds īstenošanas veids nodrošina lielāku elastību un stratēģiskākus apsvērumus ieguldījumu lēmumos un portfeļa pārvaldībā nekā netieša pārvaldība; noraida ideju, ka fonda pārvaldības nodošana EIB un ārējam fonda pārvaldniekam nodrošinās elastību un stratēģiskos apsvērumus, kas vajadzīgi tam, lai EIP gūtu panākumus; pauž bažas par to, ka EIP fonds vienkārši kļūs par vēl vienu EIB atbalstītu riska kapitāla fondu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka EIP darbā ir rūpīgāk jāīsteno EIP valdes stratēģiskie ieteikumi, tostarp ieteikumi par daudzveidības palielināšanu un dalībnieku no plaša valstu loka iekļaušanu, lai izmantotu visas Eiropas novatoru potenciālu un veicinātu praktisku sadarbību ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT); |
| --- | --- |

16.

EIP fonds kā vienīgais ieguldītājs

| 17. | pauž dziļas bažas par acīmredzamo politiku, saskaņā ar kuru EIP fonds nevienā gadījumā nevar būt galvenais ieguldītājs pašu kapitāla ciklā, jo īpaši šādas politikas piemērošanu kopā ar prasību uzņēmumiem nodrošināt saskaņotus ārējo ieguldītāju līdzieguldījumus; uzskata, ka tas ir pretrunā EIP stratēģiskajiem mērķiem un pamatloģikai; uzsver, ka EIP izmēģinājuma projekta sākumā šādas politikas nebija un ka šādas politikas izmaiņas tika piemērotas ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti pirms izmaiņu ieviešanas; pauž patiesas bažas par to, ka tas radīja naudas plūsmas problēmas daudziem pieteikumu iesniedzējiem un ka faktiski tikai viena trešdaļa no pieņemtajiem kapitālieguldījumiem tika pārskaitīta uzņēmumiem maksājumu veidā; uzsver, ka līdzieguldījumiem nevajadzētu būt projektu sākotnējai prasībai, bet gan EIP fonda mērķim visā dotāciju projekta darbības laikā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka EIP var būt vienīgais ieguldītājs, kas uzņemas visu ieguldījuma risku saskaņā ar Regulu (ES) 2021/695; norāda, ka šāda loma, šķiet, tiek īstenota, tikai nodrošinot konvertējamus aizdevumus, vienlaikus nosakot prasību par atbilstošu līdzieguldījumu katram kapitālieguldījumam; norāda, ka vairāk nekā 50 % no visiem kapitālieguldījumiem attiecīgajā komponentē līdz šim ir veikti konvertējamu aizdevumu veidā; uzsver, ka viens no EIP izveides iemesliem bija tas, ka Eiropai trūkst investoru, kas iegulda iespējkapitālā, un jo īpaši tādu, kuriem ir speciālās zināšanas progresīvo tehnoloģiju tirgos; šajā sakarībā norāda, ka uz tirgu, kura darbība ir traucēta, nevar pilnībā paļauties kā uz efektīvu mehānismu lēmumu pieņemšanai par EIP ieguldījumiem un to izbeigšanu; tādēļ brīdina, ka prasība par kvalificētu līdzieguldījumu varētu saasināt tirgus nepilnības, kuru risināšanai EIP tika izveidota; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka, piemērojot līdzieguldījumu praksi, EIP kļūst par otro secīgo ieguldītāju, kurš pakļauts riskam, ka:






  a) | privātiem ieguldītājiem tiek piedāvāta brīva un daļēji ekskluzīva piekļuve izcilām ieguldījumu iespējām, kas rada risku, ka var tikt izkropļots Eiropas iespējkapitāla tirgus un vienlaikus pastiprināta Eiropas tirgus relatīvā nevēlēšanās uzņemties risku; vai |
| --- | --- | --- |

19.

a)

privātiem ieguldītājiem tiek piedāvāta brīva un daļēji ekskluzīva piekļuve izcilām ieguldījumu iespējām, kas rada risku, ka var tikt izkropļots Eiropas iespējkapitāla tirgus un vienlaikus pastiprināta Eiropas tirgus relatīvā nevēlēšanās uzņemties risku; vai

| b) | EIP var kļūt nevajadzīgs, jo galvenais ieguldītājs nosaka investīciju kārtu tempu un standartu un tas varētu radīt jautājumu, kāpēc jaunuzņēmumiem EIP vispār ir vajadzīga; |
| --- | --- |

b)

EIP var kļūt nevajadzīgs, jo galvenais ieguldītājs nosaka investīciju kārtu tempu un standartu un tas varētu radīt jautājumu, kāpēc jaunuzņēmumiem EIP vispār ir vajadzīga;

| 20. | pauž satraukumu par pašu kapitālā konvertējamo aizdevumu obligāciju konvertēšanu uzņēmumiem, kas nav spējuši piesaistīt papildu ieguldījumus, pamatojoties uz novērtējumu, kas sagatavots aizdevuma piešķiršanas, nevis konvertēšanas brīdī; šajā sakarībā norāda, ka EIP tika izveidota, lai veicinātu jaunuzņēmumu attīstību un paplašināšanu tieši tajā posmā, kad to novērtējums var strauji uzlaboties, jo ātri samazinās ar tehnoloģijām saistītais risks un tuvinās to ienākšanas tirgū brīdis; tādēļ secina, ka paļaušanās uz sākotnējo novērtējumu ir pretrunā EIP mērķiem; turklāt norāda, ka EIP fondam vajadzētu uzņemties riskus, bet konvertējamu aizdevumu obligāciju gadījumā lielākā daļa riska patiesībā tiek pārnesta uz pieteikuma iesniedzēju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | piekrīt, ka ārējam galvenajam ieguldītājam ir pievienotā vērtība, jo tam var būt ļoti specializētas zināšanas par attiecīgo konkrēta ieguldījuma tirgus segmentu, un ka EIP fondam tā izmēra un vispārējā rakstura dēļ var nebūt šādu specializēto zināšanu; norāda, ka tāpēc specializētais galvenais ieguldītājs var sniegt lielāku pievienoto vērtību uzņēmuma attīstībā nekā EIP fonds; turklāt atzīst, ka ārējs galvenais ieguldītājs garantētu, ka gan novērtējumu, gan citus ieguldījumu noteikumus nosaka tirgus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | stingri noraida ideju, ka EIP fonds nevar būt vienīgais vai galvenais ieguldītājs; uzsver, ka spēja ieguldīt pat tad, ja tirgus nav tam gatavs, ir viens no EIP pastāvēšanas galvenajiem iemesliem; secina, ka EIP fonda ieguldījumu politikā būtu skaidri jāparedz iespēja, ka:






  a) | EIP fonds ir vienīgais ieguldītājs, kas nodrošina konvertējamu aizdevumu obligācijas vai īpašos gadījumos kapitālieguldījumus; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

EIP fonds ir vienīgais ieguldītājs, kas nodrošina konvertējamu aizdevumu obligācijas vai īpašos gadījumos kapitālieguldījumus;

| b) | EIP fonds var vadīt investīciju kārtu; |
| --- | --- |

b)

EIP fonds var vadīt investīciju kārtu;

| c) | EIP fonds ir lielākais ieguldītājs, pat ja tas nav galvenais ieguldītājs; |
| --- | --- |

c)

EIP fonds ir lielākais ieguldītājs, pat ja tas nav galvenais ieguldītājs;

| 23. | norāda, ka Padomes Lēmuma (ES) 2021/764 I pielikuma 1.2.3. punktā ir noteikts, ka EIP fondam ir jādefinē un jāīsteno investīciju izbeigšanas stratēģija; konstatē, ka šāda stratēģija, šķiet, nav ieviesta; |
| --- | --- |

23.

Īstenošanas nepilnības

Pieteikšanās procedūra

| 24. | uzsver, cik svarīga ir pieejama un efektīva pieteikšanās procedūra programmā, kuras mērķis ir piesaistīt vērienīgākos novatorus; norāda, ka procedūru joprojām var uzlabot attiecībā uz šādiem aspektiem:






  a) | pieteikuma procedūrā būtu jāatvieglo gan viena saņēmēja, gan vairāku saņēmēju pieteikumu iesniegšana, paredzot īpašu priekšlikumu veidni abiem pieteikumu veidiem; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

pieteikuma procedūrā būtu jāatvieglo gan viena saņēmēja, gan vairāku saņēmēju pieteikumu iesniegšana, paredzot īpašu priekšlikumu veidni abiem pieteikumu veidiem;

| b) | visai informācijai, kas vajadzīga, lai sekmīgi pieteiktos, vajadzētu būt pieejamai saskaņotā veidā; pašlaik informācija ir sadalīta vairākos dokumentos, kas nevajadzīgi apgrūtina pieteikuma sagatavošanu; |
| --- | --- |

b)

visai informācijai, kas vajadzīga, lai sekmīgi pieteiktos, vajadzētu būt pieejamai saskaņotā veidā; pašlaik informācija ir sadalīta vairākos dokumentos, kas nevajadzīgi apgrūtina pieteikuma sagatavošanu;

| 25. | ar bažām norāda, ka vērtētāji sniedz ieinteresētajām personām dažādus signālus par EIP Accelerator priekšlikumiem atbilstoša riska un rentabilitātes prasībām, kas īpaši ietekmē nepietiekami pārstāvētu reģionu un sieviešu vadītu uzņēmumu līdzdalību; atgādina, ka viens no EIP pamatprincipiem ir spēja uzņemties riskus; turklāt atgādina, ka Padomes Lēmuma (ES) 2021/764 I pielikuma 1.1.2. punktā ir noteikts, ka EIP Accelerator galvenais mērķis ir nodrošināt finansējumu projektiem, kuriem nav iespējams piesaistīt banku finansējumu; pauž dziļu pārliecību, ka EIP Accelerator var gūt panākumus tikai tad, ja būs skaidra politika un norādes par tam iesniegto projektu riska un rentabilitātes atbilstību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž bažas par acīmredzamo pārredzamības trūkumu programmas pārvaldībā, par ko ziņojušas ieinteresētās personas: uzsver divu veidu bažas, kuras ieinteresētās personas paudušas visbiežāk:






  a) | trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā tiek atlasītas Pathfinder Challenges tēmas; un |
| --- | --- | --- |

26.

a)

trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā tiek atlasītas Pathfinder Challenges tēmas; un

| b) | trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā programmu vadītāji pārvalda portfeļus, jo īpaši priekšlikumu atlases posmā; |
| --- | --- |

b)

trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā programmu vadītāji pārvalda portfeļus, jo īpaši priekšlikumu atlases posmā;

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir varēt paļauties uz to, ka līdz dotācijas piešķiršanai noteiktais laiks tiks ievērots; šajā sakarībā uzsver, ka 2021. gada Pathfinder atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus izvērtēšana ilga vairāk nekā piecus mēnešus, savukārt Regulas (ES) 2021/695 31. pantā ir noteikts, ka piecu mēnešu laikā pieteikuma iesniedzēji jau tiek informēti par novērtēšanas procesa rezultātiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par EIP Accelerator projektu iesniegšanas procesu, kas ir kļuvis garāks un sarežģītāks, — tajā ir vairāki posmi un tiek izmantota atsevišķa EIP platforma, kas nav iekļauta oficiālajā ES finansējuma un konkursu portālā; uzskata, ka iesniegšanas un novērtēšanas procesam, ko paredz uz novatoriem orientēts EIP Accelerator, vajadzētu būt viegli saprotamam gan uzņēmējiem, gan zinātniekiem, ar minimālu vajadzīgo laiku ieguldījuma saņemšanai, taisnīgam un pārredzamam, kā arī saskaņā ar nozares standartiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž dziļas bažas par veidu, kādā darbojas AI platforma; šajā sakarībā norāda, ka bažas par platformu pauž gan pieteikumu iesniedzēji, gan vērtētāji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka tiešsaistes veidlapas aizpildīšana prasa daudz laika, tā nepieļauj elastību attiecībā uz sniegto informāciju (nav iespējams ne formatēt tekstu, ne pievienot attēlus) un žargons tajā nebūtu jāizmanto; norāda, ka no tās izrietošais uzņēmējdarbības plāns, šķiet, neatbilst nozares standartiem un tā formāts nav ērts ne vērtētājiem, ne projektu pārvaldītājiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | īpašu uzmanību vērš uz to, ka salīdzinājumā ar EIP izmēģinājuma projektu paredzētais lappušu skaits (50) ir palielinājies (120–200), turklāt jāņem vērā, ka vērtētāju rīcībā ir 36 minūtes, lai novērtētu visu (otrā posma) priekšlikumu; pauž bažas par to, ka tas ir viens no iemesliem, kāpēc ieinteresētās personas nav apmierinātas ar novērtējuma kvalitāti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ar bažām norāda — lai pieteikumu noraidītu, pietiek ar vienu vienīgu neatbilstīgu (No-Go) vērtējumu novērtēšanas procesa otrajā posmā; uzskata, ka tas ir nesamērīgi, ņemot vērā to, ka priekšlikumu izvērtē trīs vērtētāji, kas sniedz “Go/No-GO” vērtējumu par trim atsevišķiem vērtēšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tāpat kā lielākā daļu ieinteresēto personu atzinīgi vērtē atspēkošanas procedūras ieviešanu, jo tā, iespējams, var uzlabot novērtēšanas procedūru; tomēr norāda, ka ir vajadzīgi uzlabojumi, jo daudzas ieinteresētās personas ziņo, ka nav skaidrs, kas notiek ar pieteikuma iesniedzēju sniegtajām atspēkojošām piezīmēm, un, ka pieteikumu iesniedzējiem ir ļoti maz laika, lai sagatavotos atspēkošanai; uzsver, ka atspēkošanas procedūras ieviešana saskaņā ar ziņojumiem ir viens no iemesliem, kāpēc dotācijas piešķiršana prasa vairāk laika; aicina Komisiju uzlabot atspēkošanas procedūru un to padarīt jēgpilnāku, lai to varētu pabeigt īsākā laikposmā un tādējādi varētu ievērot dotācijas piešķiršanas termiņu, tomēr joprojām atstājot pietiekami daudz laika atspēkojuma sagatavošanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž bažas par to, ka procesa sarežģītības dēļ pieteikumu iesniedzējiem arvien vairāk ir vajadzīga konsultantu palīdzība pieteikuma sagatavošanā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst — lai veicinātu EIP lēmumu pieņemšanas ātrumu un progresīvo tehnoloģiju jaunuzņēmumu attīstību, pētniecības organizācijās nodarbinātajām personām vajadzētu būt iespējai izmantot pētniecības projektu rezultātus, lai veidotu jaunuzņēmumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē jēdziena “EIP izgudrotājs” ieviešanu dotāciju nolīguma paraugā un 2022. gada darba programmā; pauž nožēlu, ka šāda ieviešana rada papildu neskaidrību par to, kādas juridiskās sekas šis jēdziens radīs pētniecības organizācijām; |
| --- | --- |

35.

Citi atsevišķi izvirzītie jautājumi

| 36. | uzsver, ka jēdzienam “EIP izgudrotāji” būtu jāveicina pētniecības rezultātu efektīva izmantošana saimniecisko darbību attīstībā; tādēļ secina, ka tam nevajadzētu traucēt citiem pētniecības organizācijas ekspertiem vai pašai pētniecības organizācijai izmantot rezultātus, lai attīstītu saimniecisko darbību; uzskata, ka plašu piekļuves tiesību piešķiršana EIP izgudrotājiem bez laika ierobežojuma ir pamatota tikai gadījumos, kad pētniecības organizācijas nenodrošina atbalstu, kas atsevišķiem pētniekiem vajadzīgs tam, lai viņi varētu izmantot rezultātus saimnieciskās darbības attīstīšanai; tāpēc uzskata, ka šādas piekļuves tiesības EIP izgudrotājiem būtu jāpiešķir katrā gadījumā atsevišķi, ja ir skaidrs, ka izgudrotājam trūkst vajadzīgā atbalsta pētniecības organizācijā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž nožēlu par to, ka programmas zemie panākumu rādītāji (6–10 %) ir par iemeslu tam, ka pārāk daudz augstas kvalitātes priekšlikumu netiek finansēti; uzsver, ka šādi zemi panākumu rādītāji rada zaudējumus, proti, potenciāli dziļi pārveidojošas inovācijas netiek tālāk izstrādātas, kā arī tiek zaudēts laiks un nauda, kas ieguldīta priekšlikumu sagatavošanā; šajā sakarībā prasa vajadzības gadījumā izmantot divpakāpju pieteikumus, lai ierobežotu zaudēto laiku un līdzekļus, kas ieguldīti priekšlikumu sagatavošanā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka Eiropas inovācijas spējas, ekonomikas izaugsme un noturība ir apdraudēta, jo maz sieviešu ir iesaistītas jaunuzņēmumos un iespējkapitāla nozarē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē EIP centienus veicināt sieviešu līderību un līdzdalību jaunuzņēmumos un iespējkapitāla nozarē; pauž nožēlu par to, ka tas vēl nav radījis pietiekamas pārmaiņas; šajā sakarībā norāda, ka tikai 1,8 % ieguldījumu Eiropas jaunuzņēmumos 2021. gadā nodrošināja jaunuzņēmumi, kurus dibinājušas vienīgi sievietes, un tikai 9,3 % — abu dzimumu dibinātāji (10); |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda uz EIP valdes kā Komisijas galvenā padomdevēja nozīmi EIP īstenošanā, kā arī plašākas inovācijas politikas izstrādē, jo īpaši attiecībā uz inovācijas ekosistēmas uzlabošanu Eiropā un stratēģiski svarīgu tehnoloģiju apzināšanu; uzsver, ka gan EISMEA, gan citiem iesaistītajiem Komisijas dienestiem būtu pilnībā un savlaicīgi jāinformē EIP valde par visām norisēm EIP īstenošanā un jāsniedz visa pieprasītā informācija par EIP; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka EIP pārejas pasākumi formāli ir daļa no EIP Pathfinder, lai arī tie tiek īstenoti kā atsevišķa programmas daļa; uzskata, ka pārejas perioda uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus veido mazāk nekā 10 % no EIP budžeta 2021. un 2022. gada darba programmās; norāda, ka procedūra “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju” tiek piemērota vienīgi šādiem pārejas perioda uzaicinājumiem; atbalsta šādas procedūras izmantošanu pārejas perioda uzaicinājumiem; aicina Komisiju paplašināt minētās procedūras piemērošanu vairākiem Pathfinder uzaicinājumiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka 2022. gada darba programmā princips “nenodarīt būtisku kaitējumu” ir minēts gan kā EIP Accelerator novērtēšanas kritērijs, gan kā EIP vispārējās atbilstības kritērijs; pauž satraukumu par šādu prasību ievērot minēto principu, kas noteikts Regulā (ES) 2020/852, t. s. Taksonomijas regulā, jo to jau piemēro visiem uzaicinājumiem neatkarīgi no to satura vai termiņa; atzīst, ka ir lietderīgi piemērot šo principu kā vadošo projektu atlasē saskaņā ar uzaicinājumiem, kuru saturs ir tieši saistīts ar Savienības vides mērķiem un kuri ir tuvu ieviešanai tirgū; uzsver, ka nav juridiska pamata šo papildu atbilstības kritēriju vispārēji piemērot visiem uzaicinājumiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē EIP centienus izstrādāt piemērotu sistēmu EIP snieguma novērtēšanai; uzsver, ka EIP unikālā rakstura dēļ ir vajadzīga īpaši pielāgota pieeja gan snieguma uzraudzībai, gan tās rezultātu izmantošanai, lai nodrošinātu, ka EIP ir vislabākie rādītāji tirgū; |
| --- | --- |

42.

Ieteikumi

| 43. | aicina Komisiju atkārtoti izvērtēt EIP fonda īstenošanu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros un rast jaunu nolūkam atbilstīgu pārvaldības veidu, kas atspoguļotu EIP vērienīgo un pārveidojošo raksturu kā ieguldītājai, kas atbalsta radikālu inovāciju Eiropā; aicina Komisiju jaunajā pieejā iekļaut šādus principus:






  a) | nodrošināt, ka gan pašu kapitāla, gan dotāciju komponentu īstenošanu pilnībā kontrolē Komisija, kam būtu arī jānodrošina tieša koordinācija starp abu komponentu īstenošanu, un saglabāt Komisijas spēju iejaukties jebkurā ieguldījumu cikla posmā, lai nodrošinātu, ka tiek veikti stratēģiski nozīmīgi ieguldījumi; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

nodrošināt, ka gan pašu kapitāla, gan dotāciju komponentu īstenošanu pilnībā kontrolē Komisija, kam būtu arī jānodrošina tieša koordinācija starp abu komponentu īstenošanu, un saglabāt Komisijas spēju iejaukties jebkurā ieguldījumu cikla posmā, lai nodrošinātu, ka tiek veikti stratēģiski nozīmīgi ieguldījumi;

| b) | nodrošināt EIP fonda valdes lomu un neatkarīgu Investīcijas komitejas ekspertu novērtējumu, lai cieši uzraudzītu EIP fonda investīciju pamatnostādņu izpildi, vienlaikus paļaujoties uz EIB komandu un ārējiem fondu pārvaldniekiem, kas īsteno fonda ikdienas darbību pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt EIP fonda valdes lomu un neatkarīgu Investīcijas komitejas ekspertu novērtējumu, lai cieši uzraudzītu EIP fonda investīciju pamatnostādņu izpildi, vienlaikus paļaujoties uz EIB komandu un ārējiem fondu pārvaldniekiem, kas īsteno fonda ikdienas darbību pārvaldību;

| c) | pilnībā izmantot pievienoto vērtību, ko rada ārējo ieguldītāju līdzieguldījumi, vienlaikus saglabājot iespēju, kas ļauj EIP fondam:






  i) | būt vienīgajam ieguldītājam, tostarp nodrošinot pašu kapitālu bez ārējo ieguldītāju līdzieguldījuma; |
| --- | --- | --- |

c)

pilnībā izmantot pievienoto vērtību, ko rada ārējo ieguldītāju līdzieguldījumi, vienlaikus saglabājot iespēju, kas ļauj EIP fondam:

i)

būt vienīgajam ieguldītājam, tostarp nodrošinot pašu kapitālu bez ārējo ieguldītāju līdzieguldījuma;

| ii) | būt galvenajam ieguldītājam, nevadot investīciju kārtu; |
| --- | --- |

ii)

būt galvenajam ieguldītājam, nevadot investīciju kārtu;

| iii) | vadīt investīciju kārtu; |
| --- | --- |

iii)

vadīt investīciju kārtu;

| d) | izstrādāt ieguldījumu stratēģiju kapitālieguldījumiem, pamatojoties uz atskaites punktiem, kas atspoguļo inovācijas priekšrocības, kā arī Savienības stratēģiskos mērķus, nevis tikai citu ieguldītāju vēlmi pievienoties ieguldījumu kārtai, kas mudinātu EIP fondu uzņemties riskus kā vienīgajam ieguldītājam, jo īpaši nolūkā veicināt tādu nepietiekami pārstāvētu reģionu un sieviešu vadītu uzņēmumu sekmīgu līdzdalību, kuri saskaras pat ar lielākām grūtībām savu jaunuzņēmumu finansēšanā; |
| --- | --- |

d)

izstrādāt ieguldījumu stratēģiju kapitālieguldījumiem, pamatojoties uz atskaites punktiem, kas atspoguļo inovācijas priekšrocības, kā arī Savienības stratēģiskos mērķus, nevis tikai citu ieguldītāju vēlmi pievienoties ieguldījumu kārtai, kas mudinātu EIP fondu uzņemties riskus kā vienīgajam ieguldītājam, jo īpaši nolūkā veicināt tādu nepietiekami pārstāvētu reģionu un sieviešu vadītu uzņēmumu sekmīgu līdzdalību, kuri saskaras pat ar lielākām grūtībām savu jaunuzņēmumu finansēšanā;

| e) | izstrādāt EIP fonda kapitālieguldījumu pārtraukšanas stratēģiju, kurā būtu ņemti vērā Savienības stratēģiskie mērķi; |
| --- | --- |

e)

izstrādāt EIP fonda kapitālieguldījumu pārtraukšanas stratēģiju, kurā būtu ņemti vērā Savienības stratēģiskie mērķi;

| f) | saglabāt tādu struktūru, kurā EIB komanda varētu būt EISMEA (Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra) paspārnē un tādējādi varētu nodrošināt augstas kvalitātes pienācīgu pārbaudi; prasa Komisijai balstīties uz šo veiksmīgo sadarbību un vienoties ar EIB par kārtību, lai attiecīgā EIB komanda varētu pārstāvēt EIP fondu ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu valdes sanāksmēs; |
| --- | --- |

f)

saglabāt tādu struktūru, kurā EIB komanda varētu būt EISMEA (Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra) paspārnē un tādējādi varētu nodrošināt augstas kvalitātes pienācīgu pārbaudi; prasa Komisijai balstīties uz šo veiksmīgo sadarbību un vienoties ar EIB par kārtību, lai attiecīgā EIB komanda varētu pārstāvēt EIP fondu ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu valdes sanāksmēs;

| g) | nodrošināt efektīvu sadarbību ar valstu kontaktpunktiem, kā arī attiecīgā gadījumā ar reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt efektīvu sadarbību ar valstu kontaktpunktiem, kā arī attiecīgā gadījumā ar reģionālajām iestādēm;

| 44. | mudina Komisiju sākt atklātu dialogu ar Parlamentu, attiecīgo programmas komiteju un EIP valdi, lai izstrādātu alternatīvu ilgtermiņa risinājumu EIP fonda struktūrai, pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības tiesību aktus un iepriekš minētos principus; iesaka rūpīgi izvērtēt veidus, kā uzlabot EIP īstenošanu, apsverot iespēju izveidot neatkarīgu Savienības struktūru saskaņā ar LESD 187. pantu kā galveno struktūru, kas atbildīga par EIP īstenošanu; uzsver, ka vienmēr ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret pieteikumu iesniedzējiem un ka īstenošanā ir jāgarantē pārredzamība, pārskatatbildība un interešu konfliktu novēršana; iesaka, ka gadījumā, ja padziļinātā novērtējumā tiktu konstatēts, ka šāda struktūra būtu vislabākā institucionālā vide Accelerator īstenošanai saskaņā ar iepriekš minēto, tā būtu jāizveido pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību sieviešu līdzdalības veicināšanai visā inovācijas nozarē, vienlaikus cenšoties panākt dzimumu paritāti visos attiecīgajos amatos, kā arī EIP atbalsta saņēmēju ģeogrāfisko līdzsvaru visos Savienības reģionos; īpaši prasa, lai Komisija EIP darba programmās iekļautu speciālus pasākumus šo abu jautājumu risināšanai EIP ietvaros; |
| --- | --- |

45.

| 46. | iesaka izpētīt, kā InvestEU fonda daļa varētu darboties ārpus EIP fonda, lai palīdzētu uzņēmumiem, kuriem atbilstošs finansējums ir vajadzīgs vienīgi tam, lai pabeigtu savus paplašināšanās posmus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju precizēt noteikumus un procedūras attiecībā uz to, kā interpretēt neatbilstības finansējuma saņemšanai un līdzieguldījuma kritērijus, uzlabot saziņu un labāk iesaistīt valstu kontaktpunktus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju piemērot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” uzaicinājumiem, kuru saturs ir tieši saistīts ar Savienības vides mērķiem un kuros iekļautie projekti būs drīz gatavi ieviešami tirgū, un atturēties no minētā principa kā papildu horizontālās atbilstības kritērija piemērošanas visiem EIP projektiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju dotācijas nolīguma paraugā iekļaut skaidru EIP izgudrotāja definīciju un noteikt skaidru politiku EIP izgudrotājiem attiecībā uz piekļuves tiesībām, nodrošinot plašas piekļuves tiesības tikai tad, ja pētniecības organizācijai nav ieviesta efektīva politika un struktūra, ar kuru atbalsta pētniecības rezultātu izmantošanu saimnieciskajās darbībās; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju ieviest nepārtrauktas un ātras EIP un īpaši Accelerator darbības rezultātu novērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju paredzēt, ka novērtēšanas procedūru stingri un nepārtraukti izvērtē, nopietni ņemot vērā pieteikumu iesniedzēju iesniegtās sūdzības, kas liecina par skaidrām pretrunām viņu priekšlikumu novērtējumā; aicina Komisiju informēt Parlamentu par to, kā tā izskata individuālas sūdzības, kas liecina par acīmredzamām nepilnībām vērtētāju darbā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina attiecīgās Savienības struktūras, tostarp Eiropas Revīzijas palātu un EIP valdi, izstrādāt īpašu EIP revīzijas stratēģiju, kas atspoguļotu EIP īpašo raksturu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju iekļaut pasākumus, ar kuriem uzlabo MVU līdzdalību un EIP Accelerator padara pieejamu un pievilcīgu inovatīviem MVU, vienkāršojot pieteikšanās procesu, lai samazinātu šķēršļus MVU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ar šo instrumentu tiek atbalstīts darbības apjoma ziņā plašs projektu klāsts, lai mazajiem uzņēmumiem, kas izstrādā un paplašina inovācijas ar lielu ietekmi, būtu vienlīdzīga piekļuve šim instrumentam; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo EIP Accelerator pieteikumu iesniegšanas procesu un dotācijas piešķiršanas periodu, EIP platformu pieskaņojot EIP Accelerator novērtēšanas kritērijiem; uzskata, ka šādā pārskatīšanā vajadzētu censties ieviest ātru un vienkāršu instrumentu, kas pielāgots Eiropas progresīvo tehnoloģiju jaunuzņēmumu vajadzībām, lai dotācijas varētu sniegt četru līdz piecu mēnešu laikā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju uzlabot sinerģiju un sadarbību ar EIT; aicina EIT un EIP veidot savstarpēju un sistemātisku informācijas apmaiņu, kā arī iecelt kopīgu locekli abās valdēs, lai nepieļautu sadrumstalotību un centienu un stratēģiju dublēšanos; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.

(2)  OV L 167 I, 12.5.2021., 1. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  https://eic.ec.europa.eu/news/statement-eic-board-discussion-european-parliament-itre-committee-eic-implementation-2022-08-16_en.

(5)  https://eic.ec.europa.eu/system/files/2022-02/Statement%20by%20the%20EIC%20Board%20on%20the%20EIC%20Work%20Programme%20for%202022%20and%20future%20of%20the%20EIC%20Fund.pdf.

(6)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en.

(7)  “Evaluation study on the European Innovation Council (EIC) Pilot” (Eiropas Komisija, 2022)

(8)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en.

(9)  https://sciencebusiness.net/news/commission-says-european-innovation-council-grant-logjam-end-june.

(10)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/.

---

Trešdiena, 2022. gada 23. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/18

---

P9_TA(2022)0405

Krievijas Federācijas atzīšana par valsti, kas atbalsta terorismu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par Krievijas Federācijas atzīšanu par valsti, kas atbalsta terorismu (2022/2896(RSP))

(2023/C 167/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, tostarp 2022. gada 6. oktobra rezolūciju par Krievijas īstenotu eskalāciju agresīvajā karā pret Ukrainu (1), 2022. gada 19. maija rezolūciju par cīņu pret nesodāmību par kara noziegumiem Ukrainā (2) un 2021. gada 25. novembra rezolūciju par privātu militāro un apsardzes uzņēmumu, jo īpaši Vāgnera grupas, izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, tostarp 2022. gada 6. oktobra rezolūciju par Krievijas īstenotu eskalāciju agresīvajā karā pret Ukrainu (1), 2022. gada 19. maija rezolūciju par cīņu pret nesodāmību par kara noziegumiem Ukrainā (2) un 2021. gada 25. novembra rezolūciju par privātu militāro un apsardzes uzņēmumu, jo īpaši Vāgnera grupas, izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem (3),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, 1948. gada 9. decembra Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to un 1949. gada 12. augusta Ceturto Ženēvas konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, 1948. gada 9. decembra Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to un 1949. gada 12. augusta Ceturto Ženēvas konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā,

| — | ņemot vērā starptautisko tiesisko regulējumu terorisma novēršanai un apkarošanai, tostarp 2017. gada 13. februārī pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2341 par kritiskās infrastruktūras aizsardzību pret terora aktiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko tiesisko regulējumu terorisma novēršanai un apkarošanai, tostarp 2017. gada 13. februārī pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2341 par kritiskās infrastruktūras aizsardzību pret terora aktiem,

| — | ņemot vērā 1977. gada 27. janvāra Eiropas Konvenciju par terorisma apkarošanu un tai sekojošās starptautiskās konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1977. gada 27. janvāra Eiropas Konvenciju par terorisma apkarošanu un tai sekojošās starptautiskās konvencijas,

| — | ņemot vērā ES pretterorisma tiesisko regulējumu, tostarp Padomes 2001. gada 27. decembra Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (4) un Padomes 2001. gada 27. decembra Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pretterorisma tiesisko regulējumu, tostarp Padomes 2001. gada 27. decembra Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (4) un Padomes 2001. gada 27. decembra Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (5),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2022. gada 13. oktobra rezolūciju Nr. 2463 par Krievijas Federācijas agresijas pret Ukrainu turpmāku eskalāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2022. gada 13. oktobra rezolūciju Nr. 2463 par Krievijas Federācijas agresijas pret Ukrainu turpmāku eskalāciju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela 2022. gada 10. oktobra paziņojumu par Krievijas vardarbīgajiem uzbrukumiem Kijivai un citām pilsētām Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela 2022. gada 10. oktobra paziņojumu par Krievijas vardarbīgajiem uzbrukumiem Kijivai un citām pilsētām Ukrainā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 22. septembra deklarāciju par Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 22. septembra deklarāciju par Krievijas agresijas karu pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 14. novembra rezolūciju, kurā ieteikts izveidot reģistru, lai dokumentētu Krievijas Federācijas agresijas pret Ukrainu izraisīto kaitējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 14. novembra rezolūciju, kurā ieteikts izveidot reģistru, lai dokumentētu Krievijas Federācijas agresijas pret Ukrainu izraisīto kaitējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā kopš 2014. gada un jo īpaši pēc 2022. gada 24. februāra, kad Krievija atsāka nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresijas karu pret Ukrainu, tās spēki ir veikuši neselektīvus uzbrukumus apdzīvotām teritorijām un civilajai infrastruktūrai, nogalinājuši tūkstošiem Ukrainas civiliedzīvotāju un veikuši terora aktus visā valstī, vēršoties pret dažādiem civilās infrastruktūras objektiem, piemēram, dzīvojamiem rajoniem, skolām, slimnīcām, dzelzceļa stacijām, teātriem un ūdens un elektroenerģijas tīkliem; tā kā šīs brutālās un necilvēcīgās darbības izraisa nāvi, ciešanas, postu un iedzīvotāju pārvietošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2014. gada un jo īpaši pēc 2022. gada 24. februāra, kad Krievija atsāka nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresijas karu pret Ukrainu, tās spēki ir veikuši neselektīvus uzbrukumus apdzīvotām teritorijām un civilajai infrastruktūrai, nogalinājuši tūkstošiem Ukrainas civiliedzīvotāju un veikuši terora aktus visā valstī, vēršoties pret dažādiem civilās infrastruktūras objektiem, piemēram, dzīvojamiem rajoniem, skolām, slimnīcām, dzelzceļa stacijām, teātriem un ūdens un elektroenerģijas tīkliem; tā kā šīs brutālās un necilvēcīgās darbības izraisa nāvi, ciešanas, postu un iedzīvotāju pārvietošanu;

| B. | tā kā Krievijas bruņotie spēki un to pilnvarotās personas ir veikušas tūlītēju nāvessodu izpildi, nolaupīšanu, seksuālu vardarbību, spīdzināšanu un citus nežēlīgus noziegumus nesen un iepriekš okupētajās Ukrainas teritorijās, tostarp civiliedzīvotāju masveida slepkavošanu tādās pilsētās kā Buča, Irpiņa, Izjuma un Limana, tīšu uzbrukumu teātrim Mariupolē, kurā gāja bojā simtiem cilvēku, un uzbrukumu Kramatorskas dzelzceļa stacijai, kurā gāja bojā 60 civiliedzīvotāji; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievijas bruņotie spēki un to pilnvarotās personas ir veikušas tūlītēju nāvessodu izpildi, nolaupīšanu, seksuālu vardarbību, spīdzināšanu un citus nežēlīgus noziegumus nesen un iepriekš okupētajās Ukrainas teritorijās, tostarp civiliedzīvotāju masveida slepkavošanu tādās pilsētās kā Buča, Irpiņa, Izjuma un Limana, tīšu uzbrukumu teātrim Mariupolē, kurā gāja bojā simtiem cilvēku, un uzbrukumu Kramatorskas dzelzceļa stacijai, kurā gāja bojā 60 civiliedzīvotāji;

| C. | tā kā Krievijas bruņotie spēki un to pilnvarotās personas Ukrainā ir noslepkavojuši daudzus tūkstošus civiliedzīvotāju, tostarp simtiem bērnu, un vēl daudzi ir tikuši spīdzināti, vajāti, seksuāli izmantoti, nolaupīti, piespiedu kārtā pārvietoti vai ir pazuduši; tā kā cilvēktiesību aizstāvības grupas un starptautiskās novērošanas misijas ir rūpīgi dokumentējušas daudzos nežēlīgos noziegumus, ko Krievijas bruņotie spēki un tiem pietuvinātie kaujinieki pastrādājuši pret Ukrainas civiliedzīvotājiem, tostarp tūlītēju nāvessodu izpildi, spīdzināšanu, izvarošanu un masveida ieslodzīšanu tā dēvētajās filtrācijas nometnēs, kā arī ukraiņu bērnu piespiedu adopciju un piespiedu deportāciju; tā kā dokumentēto kara noziegumu skaits Ukrainā jau sasniedz gandrīz 40 000 un ir sagaidāms, ka pēc kara noziegumu dokumentēšanas nesen atbrīvotajās Hersonas apgabala daļās tas pieaugs vēl vairāk; tā kā saskaņā ar Ukrainas Plašsaziņas informācijas institūta apkopotajiem uzraudzības datiem Krievijas Federācija ir izdarījusi 457 noziegumus pret žurnālistiem un medijiem Ukrainā un Krievijas okupanti kopš agresijas kara sākuma ir nogalinājuši vairāk nekā 40 Ukrainas un ārvalstu žurnālistus; tā kā Krievijas Federācija un tās pilnvarotie spēki tādas pašas metodes kopš 2014. gada ir izmantojuši okupētajās teritorijās un visnegatīvākais piemērs tam ir cietums “Izolācija” Doneckā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas bruņotie spēki un to pilnvarotās personas Ukrainā ir noslepkavojuši daudzus tūkstošus civiliedzīvotāju, tostarp simtiem bērnu, un vēl daudzi ir tikuši spīdzināti, vajāti, seksuāli izmantoti, nolaupīti, piespiedu kārtā pārvietoti vai ir pazuduši; tā kā cilvēktiesību aizstāvības grupas un starptautiskās novērošanas misijas ir rūpīgi dokumentējušas daudzos nežēlīgos noziegumus, ko Krievijas bruņotie spēki un tiem pietuvinātie kaujinieki pastrādājuši pret Ukrainas civiliedzīvotājiem, tostarp tūlītēju nāvessodu izpildi, spīdzināšanu, izvarošanu un masveida ieslodzīšanu tā dēvētajās filtrācijas nometnēs, kā arī ukraiņu bērnu piespiedu adopciju un piespiedu deportāciju; tā kā dokumentēto kara noziegumu skaits Ukrainā jau sasniedz gandrīz 40 000 un ir sagaidāms, ka pēc kara noziegumu dokumentēšanas nesen atbrīvotajās Hersonas apgabala daļās tas pieaugs vēl vairāk; tā kā saskaņā ar Ukrainas Plašsaziņas informācijas institūta apkopotajiem uzraudzības datiem Krievijas Federācija ir izdarījusi 457 noziegumus pret žurnālistiem un medijiem Ukrainā un Krievijas okupanti kopš agresijas kara sākuma ir nogalinājuši vairāk nekā 40 Ukrainas un ārvalstu žurnālistus; tā kā Krievijas Federācija un tās pilnvarotie spēki tādas pašas metodes kopš 2014. gada ir izmantojuši okupētajās teritorijās un visnegatīvākais piemērs tam ir cietums “Izolācija” Doneckā;

| D. | tā kā Krievijas Federācija turpina pastāvīgi pārkāpt ANO Statūtu principus, veicot agresijas aktus pret Ukrainas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti, kā arī klaji un rupji pārkāpt starptautiskās humanitārās tiesības, cita starpā apzināti vēršoties pret civiliem objektiem, kas saskaņā ar 1949. gada Ženēvas konvenciju 1977. gada I papildprotokola 52. panta 1. punktu nedrīkst būt uzbrukuma objekts; tā kā šie noziegumi liecina par grotesku vienaldzību pret kara noteikumiem un likumiem, kas ierobežo militārās varas īstenošanu, un to apliecina, piemēram, necilvēcīgā izturēšanās pret karagūstekņiem, plaši izplatītā Ukrainas karagūstekņu spīdzināšana un tūlītēja nāvessoda izpilde, kā arī piekļuves liegšana starptautiskām humānās palīdzības organizācijām, piemēram, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas Federācija turpina pastāvīgi pārkāpt ANO Statūtu principus, veicot agresijas aktus pret Ukrainas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti, kā arī klaji un rupji pārkāpt starptautiskās humanitārās tiesības, cita starpā apzināti vēršoties pret civiliem objektiem, kas saskaņā ar 1949. gada Ženēvas konvenciju 1977. gada I papildprotokola 52. panta 1. punktu nedrīkst būt uzbrukuma objekts; tā kā šie noziegumi liecina par grotesku vienaldzību pret kara noteikumiem un likumiem, kas ierobežo militārās varas īstenošanu, un to apliecina, piemēram, necilvēcīgā izturēšanās pret karagūstekņiem, plaši izplatītā Ukrainas karagūstekņu spīdzināšana un tūlītēja nāvessoda izpilde, kā arī piekļuves liegšana starptautiskām humānās palīdzības organizācijām, piemēram, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai;

| E. | tā kā Krievijas Federācija jau ir raidījusi pret Ukrainu vairāk nekā 4000 raķešu un vairāk nekā 24 000 reižu ir apšaudījusi valsti, tostarp no Baltkrievijas teritorijas; tā kā Krievijas raķešu, dronu un artilērijas uzbrukumi līdz šim ir sapostījuši vai iznīcinājuši 60 982 civilās infrastruktūras objektus visā Ukrainā, tostarp 42 818 dzīvojamās ēkas un mājas, 1 960 izglītības iestādes, 396 medicīnas iestādes, 392 kultūras un 87 reliģiskus objektus, kā arī 5 315 ūdensapgādes un elektroapgādes objektus; tā kā Krievijas Federācijas uzsāktie tīšie raķešu un dronu uzbrukumi, tostarp ar Irānas piegādātajiem droniem, ir sapostījuši vai iznīcinājuši apmēram 40 % kritiskās enerģētikas infrastruktūras objektu visā Ukrainā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas Federācija jau ir raidījusi pret Ukrainu vairāk nekā 4000 raķešu un vairāk nekā 24 000 reižu ir apšaudījusi valsti, tostarp no Baltkrievijas teritorijas; tā kā Krievijas raķešu, dronu un artilērijas uzbrukumi līdz šim ir sapostījuši vai iznīcinājuši 60 982 civilās infrastruktūras objektus visā Ukrainā, tostarp 42 818 dzīvojamās ēkas un mājas, 1 960 izglītības iestādes, 396 medicīnas iestādes, 392 kultūras un 87 reliģiskus objektus, kā arī 5 315 ūdensapgādes un elektroapgādes objektus; tā kā Krievijas Federācijas uzsāktie tīšie raķešu un dronu uzbrukumi, tostarp ar Irānas piegādātajiem droniem, ir sapostījuši vai iznīcinājuši apmēram 40 % kritiskās enerģētikas infrastruktūras objektu visā Ukrainā;

| F. | tā kā Mariupoles aplenkuma laikā Krievijas Federācijas varasiestādes izraisīja plaša mēroga humanitāro krīzi, kuras rezultātā gāja bojā desmitiem tūkstoši civiliedzīvotāju un tika iznīcināti 95 % no pilsētas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Mariupoles aplenkuma laikā Krievijas Federācijas varasiestādes izraisīja plaša mēroga humanitāro krīzi, kuras rezultātā gāja bojā desmitiem tūkstoši civiliedzīvotāju un tika iznīcināti 95 % no pilsētas;

| G. | tā kā kopš 2022. gada oktobra Krievija mērķtiecīgi uzbrūk Ukrainas kritiskajai infrastruktūrai visā valstī, lai terorizētu iedzīvotājus un liegtu viņiem piekļuvi gāzei, elektroenerģijai, ūdenim, internetam un citām pamatprecēm un pamatpakalpojumiem, un tam būs jo īpaši smagas sekas, kad iestāsies ziema; tā kā šo uzbrukumu mērķis ir terorizēt Ukrainas iedzīvotājus, apspiest viņu pretestību un apņēmību turpināt aizstāvēt savu valsti un piespiest viņus pieņemt okupācijas varu un piekrist nelikumīgajam mēģinājumam anektēt vairākas Ukrainas daļas; tā kā šo uzbrukumu laikā ir skarta arī Polijas teritorija un gājuši bojā divi Polijas pilsoņi; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2022. gada oktobra Krievija mērķtiecīgi uzbrūk Ukrainas kritiskajai infrastruktūrai visā valstī, lai terorizētu iedzīvotājus un liegtu viņiem piekļuvi gāzei, elektroenerģijai, ūdenim, internetam un citām pamatprecēm un pamatpakalpojumiem, un tam būs jo īpaši smagas sekas, kad iestāsies ziema; tā kā šo uzbrukumu mērķis ir terorizēt Ukrainas iedzīvotājus, apspiest viņu pretestību un apņēmību turpināt aizstāvēt savu valsti un piespiest viņus pieņemt okupācijas varu un piekrist nelikumīgajam mēģinājumam anektēt vairākas Ukrainas daļas; tā kā šo uzbrukumu laikā ir skarta arī Polijas teritorija un gājuši bojā divi Polijas pilsoņi;

| H. | tā kā Krievija ir atbildīga par globālo pārtikas nodrošinājuma krīzi, ko izraisījis tās agresijas karš pret Ukrainu un Ukrainas jūras ostu bloķēšana; tā kā Krievija kopš kara sākuma ir izmantojusi pārtiku un badu kā ieroci; tā kā Krievijas apzinātās darbības, tostarp krājumu iznīcināšana, ražošanas traucēšana un kvotu noteikšana savam pārtikas produktu un mēslošanas līdzekļu eksportam, ir saasinājušas globālo pārtikas nodrošinājuma krīzi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Krievija ir atbildīga par globālo pārtikas nodrošinājuma krīzi, ko izraisījis tās agresijas karš pret Ukrainu un Ukrainas jūras ostu bloķēšana; tā kā Krievija kopš kara sākuma ir izmantojusi pārtiku un badu kā ieroci; tā kā Krievijas apzinātās darbības, tostarp krājumu iznīcināšana, ražošanas traucēšana un kvotu noteikšana savam pārtikas produktu un mēslošanas līdzekļu eksportam, ir saasinājušas globālo pārtikas nodrošinājuma krīzi;

| I. | tā kā Krievija ir nelikumīgi anektējusi Ukrainas Krimas Autonomo Republiku un Sevastopoles pilsētu, kā arī Ukrainas Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalus; tā kā Krievijas īstenotā Zaporižjas atomelektrostacijas (AES) okupācija nopietni apdraud tās drošumu un drošību; tā kā Krievija ir nolaupījusi šīs AES darbiniekus un piespiedusi viņus strādāt, ir glabājusi militāro ekipējumu objektā un atklājusi uguni uz mērķiem tās tiešā tuvumā; tā kā Krievija ir arī apdraudējusi Černobiļas AES drošumu un drošību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Krievija ir nelikumīgi anektējusi Ukrainas Krimas Autonomo Republiku un Sevastopoles pilsētu, kā arī Ukrainas Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalus; tā kā Krievijas īstenotā Zaporižjas atomelektrostacijas (AES) okupācija nopietni apdraud tās drošumu un drošību; tā kā Krievija ir nolaupījusi šīs AES darbiniekus un piespiedusi viņus strādāt, ir glabājusi militāro ekipējumu objektā un atklājusi uguni uz mērķiem tās tiešā tuvumā; tā kā Krievija ir arī apdraudējusi Černobiļas AES drošumu un drošību;

| J. | tā kā Krievija ar saviem centieniem mazināt Ukrainas kodoliekārtu drošību un drošumu un draudiem izmantot kodolieročus apdraud visa Eiropas kontinenta drošumu un drošību un uz noteikumiem balstīto starptautisko kārtību; tā kā Krievijas amatpersonas vairākkārt ir draudējušas Eiropas valstīm, tostarp paužot draudus veikt “militārtehniskus pasākumus”, jo tās atbalsta Ukrainu un/vai vēlas pievienoties NATO; tā kā Krievijas mēģinājums izmantot enerģijas eksportu kā ģeopolitiska spiediena līdzekli nozīmē enerģijas piegāžu kā ieroča izmantošanu; tā kā “Nord Stream 1” un “Nord Stream 2” cauruļvadu postījumi 2022. gada 26. septembrī izraisīja gāzes noplūdi Baltijas jūrā, ko var uzskatīt arī par uzbrukumu ES videi; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievija ar saviem centieniem mazināt Ukrainas kodoliekārtu drošību un drošumu un draudiem izmantot kodolieročus apdraud visa Eiropas kontinenta drošumu un drošību un uz noteikumiem balstīto starptautisko kārtību; tā kā Krievijas amatpersonas vairākkārt ir draudējušas Eiropas valstīm, tostarp paužot draudus veikt “militārtehniskus pasākumus”, jo tās atbalsta Ukrainu un/vai vēlas pievienoties NATO; tā kā Krievijas mēģinājums izmantot enerģijas eksportu kā ģeopolitiska spiediena līdzekli nozīmē enerģijas piegāžu kā ieroča izmantošanu; tā kā “Nord Stream 1” un “Nord Stream 2” cauruļvadu postījumi 2022. gada 26. septembrī izraisīja gāzes noplūdi Baltijas jūrā, ko var uzskatīt arī par uzbrukumu ES videi;

| K. | tā kā Krievijas bruņotie spēki un Krievijas valsts kontrolētie grupējumi un pilnvarotie, piemēram, Vāgnera grupa, ir atkārtoti mērķtiecīgi vērsušies pret civiliedzīvotājiem vairākās citās vietās, tostarp Otrā Čečenijas kara, 2008. gada Krievijas un Gruzijas kara un Sīrijas pilsoņu kara laikā, kā arī Lībijā, Centrālāfrikas Republikā un Mali; tā kā Vāgnera grupa saņem ievērojamu politisko, ekonomisko un loģistikas atbalstu no Krievijas valsts, jo īpaši Krievijas Aizsardzības ministrijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Krievijas bruņotie spēki un Krievijas valsts kontrolētie grupējumi un pilnvarotie, piemēram, Vāgnera grupa, ir atkārtoti mērķtiecīgi vērsušies pret civiliedzīvotājiem vairākās citās vietās, tostarp Otrā Čečenijas kara, 2008. gada Krievijas un Gruzijas kara un Sīrijas pilsoņu kara laikā, kā arī Lībijā, Centrālāfrikas Republikā un Mali; tā kā Vāgnera grupa saņem ievērojamu politisko, ekonomisko un loģistikas atbalstu no Krievijas valsts, jo īpaši Krievijas Aizsardzības ministrijas;

| L. | tā kā Krievija daudzus gadus ir atbalstījusi un finansējusi teroristiskus režīmus un organizācijas, jo īpaši Asada režīmu Sīrijā, kuram Krievija ir piegādājusi ieročus un kura aizsardzībai tā ir veikusi apzinātus uzbrukumus Sīrijas civiliedzīvotājiem, pilsētām un civilajai infrastruktūrai; tā kā Krievija ir veikusi uzbrukumus citās suverēnās valstīs un savā teritorijā, tostarp nogalinājusi vai mēģinājusi nogalināt daudzus Putina diktatūras oponentus, arī žurnālistus, politiķus, aktīvistus un ārvalstu līderus, kuru vidū īpaši atzīmējami Anna Poļitkovska, Viktors Juščenko, Boriss Ņemcovs, Staņislavs Markelovs, Anastasija Baburova, Sergejs Protazanovs, Natālija Jestemirova, Sergejs Magņitskis, Sergejs Juščenkovs, Jurijs Ščekočihins, Boriss Berezovskis, Džohars Dudajevs un Zelimhans Hangošvili, kā arī veikusi Skripaļu ģimenes indēšanu ar neiroparalītiskām vielām Apvienotajā Karalistē, Aleksandra Ļitviņenko, Vladimira Karamurzas, Alekseja Navaļnija un citu indēšanu un 2014. gadā spridzinājusi munīcijas noliktavas Čehijas Republikā; tā kā pašreizējā Krievijas režīma sistemātiskās represijas pret savu tautu ir kļuvušas tādas, kas raksturīgas totalitāram režīmam, un tā kā tas jau sen izmanto vardarbību pret saviem politiskajiem oponentiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā Krievija daudzus gadus ir atbalstījusi un finansējusi teroristiskus režīmus un organizācijas, jo īpaši Asada režīmu Sīrijā, kuram Krievija ir piegādājusi ieročus un kura aizsardzībai tā ir veikusi apzinātus uzbrukumus Sīrijas civiliedzīvotājiem, pilsētām un civilajai infrastruktūrai; tā kā Krievija ir veikusi uzbrukumus citās suverēnās valstīs un savā teritorijā, tostarp nogalinājusi vai mēģinājusi nogalināt daudzus Putina diktatūras oponentus, arī žurnālistus, politiķus, aktīvistus un ārvalstu līderus, kuru vidū īpaši atzīmējami Anna Poļitkovska, Viktors Juščenko, Boriss Ņemcovs, Staņislavs Markelovs, Anastasija Baburova, Sergejs Protazanovs, Natālija Jestemirova, Sergejs Magņitskis, Sergejs Juščenkovs, Jurijs Ščekočihins, Boriss Berezovskis, Džohars Dudajevs un Zelimhans Hangošvili, kā arī veikusi Skripaļu ģimenes indēšanu ar neiroparalītiskām vielām Apvienotajā Karalistē, Aleksandra Ļitviņenko, Vladimira Karamurzas, Alekseja Navaļnija un citu indēšanu un 2014. gadā spridzinājusi munīcijas noliktavas Čehijas Republikā; tā kā pašreizējā Krievijas režīma sistemātiskās represijas pret savu tautu ir kļuvušas tādas, kas raksturīgas totalitāram režīmam, un tā kā tas jau sen izmanto vardarbību pret saviem politiskajiem oponentiem;

| M. | tā kā Krievijas Federācija aktīvi atbalsta Aleksandru Lukašenko un palīdz viņam apspiest Baltkrievijas iedzīvotājus, īstenojot milzīgu masveida represīvu pasākumu, tostarp spīdzināšanas, skaitu; tā kā saskaņā ar izmeklēšanām vecākās Baltkrievijas amatpersonas slepeni vienojās izmantot viltus bumbas draudus, lai Baltkrievijas un Krievijas slepeno dienestu kopīgā īpašā operācijā nelikumīgi novirzītu Ryanair pasažieru reisu nolūkā arestēt Baltkrievijas disidentu; tā kā civilās lidmašīnas nolaupīšana ir valsts terorisma akts; tā kā Lukašenko būtu jāuztver kā līdzdalībnieks agresijas karā pret Ukrainu sakarā ar viņa lomu uzbrukumu pieļaušanā no Baltkrievijas teritorijas un atklātu Krievijas agresoru atbalstīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Krievijas Federācija aktīvi atbalsta Aleksandru Lukašenko un palīdz viņam apspiest Baltkrievijas iedzīvotājus, īstenojot milzīgu masveida represīvu pasākumu, tostarp spīdzināšanas, skaitu; tā kā saskaņā ar izmeklēšanām vecākās Baltkrievijas amatpersonas slepeni vienojās izmantot viltus bumbas draudus, lai Baltkrievijas un Krievijas slepeno dienestu kopīgā īpašā operācijā nelikumīgi novirzītu Ryanair pasažieru reisu nolūkā arestēt Baltkrievijas disidentu; tā kā civilās lidmašīnas nolaupīšana ir valsts terorisma akts; tā kā Lukašenko būtu jāuztver kā līdzdalībnieks agresijas karā pret Ukrainu sakarā ar viņa lomu uzbrukumu pieļaušanā no Baltkrievijas teritorijas un atklātu Krievijas agresoru atbalstīšanu;

| N. | tā kā 2022. gada 15. novembrī Nīderlandes tiesa notiesāja in absentia divus Krievijas pilsoņus un vienu Ukrainas separātistu, kas atbalsta Maskavu, par 298 cilvēku slepkavību saistībā ar Malaysia Airlines reisa Nr. 17 lidmašīnas notriekšanu; tā kā Krievijas valsts joprojām noliedz savu atbildību par Malaysia Airlines reisa Nr. 17 lidmašīnas notriekšanu un atsakās sadarboties ar starptautiskajām tiesu iestādēm; tā kā Krievijas Federācija joprojām atsakās atdot tā Polijas valdības lidaparāta TU-154 atlūzas un melnās kastes, kas 2010. gada aprīlī nogāzās netālu no Smoļenskas Krievijas Federācijā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2022. gada 15. novembrī Nīderlandes tiesa notiesāja in absentia divus Krievijas pilsoņus un vienu Ukrainas separātistu, kas atbalsta Maskavu, par 298 cilvēku slepkavību saistībā ar Malaysia Airlines reisa Nr. 17 lidmašīnas notriekšanu; tā kā Krievijas valsts joprojām noliedz savu atbildību par Malaysia Airlines reisa Nr. 17 lidmašīnas notriekšanu un atsakās sadarboties ar starptautiskajām tiesu iestādēm; tā kā Krievijas Federācija joprojām atsakās atdot tā Polijas valdības lidaparāta TU-154 atlūzas un melnās kastes, kas 2010. gada aprīlī nogāzās netālu no Smoļenskas Krievijas Federācijā;

| O. | tā kā Krievija ir iesaistījusies arī aktīvā informācijas karā, izplatot dezinformāciju par Ukrainu, Eiropu un liberālām demokrātiskajām vērtībām un veicot īpašas operācijas, kuru nolūks ir destabilizēt sabiedrību Ukrainā un diskreditēt Ukrainas attiecības ar starptautiskajiem partneriem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Krievija ir iesaistījusies arī aktīvā informācijas karā, izplatot dezinformāciju par Ukrainu, Eiropu un liberālām demokrātiskajām vērtībām un veicot īpašas operācijas, kuru nolūks ir destabilizēt sabiedrību Ukrainā un diskreditēt Ukrainas attiecības ar starptautiskajiem partneriem;

| P. | tā kā ES uztur to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kuras ir iesaistītas terora aktos un uz kurām attiecas sankcijas, taču ES pašreizējais tiesiskais regulējums atšķirībā no Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādas neparedz valsts atzīšanu par tādu valsti, kas atbalsta terorismu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES uztur to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kuras ir iesaistītas terora aktos un uz kurām attiecas sankcijas, taču ES pašreizējais tiesiskais regulējums atšķirībā no Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādas neparedz valsts atzīšanu par tādu valsti, kas atbalsta terorismu;

| Q. | tā kā Krievijas un tās pilnvaroto spēku veiktās darbības atbilst ES, ANO Drošības padomes un ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtajai terorisma definīcijai, kas ietverta ANO Drošības padomes 2004. gada Rezolūcijā Nr. 1566, ANO Ģenerālās asamblejas 1994. gada 9. decembra Rezolūcijā Nr. 49/60 un Padomes Kopējās nostājās 2001/931/KĀDP un 2009/468/KĀDP (6); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Krievijas un tās pilnvaroto spēku veiktās darbības atbilst ES, ANO Drošības padomes un ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtajai terorisma definīcijai, kas ietverta ANO Drošības padomes 2004. gada Rezolūcijā Nr. 1566, ANO Ģenerālās asamblejas 1994. gada 9. decembra Rezolūcijā Nr. 49/60 un Padomes Kopējās nostājās 2001/931/KĀDP un 2009/468/KĀDP (6);

| R. | tā kā pēdējo mēnešu laikā Lietuvas, Latvijas, Igaunijas, Polijas un Čehijas parlamenti vai parlamentu palātas, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja un Eiropas Savienības parlamentu Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) ir pieņēmuši rezolūcijas, ar kurām Krieviju pasludina par teroristisku valsti vai valsti, kas atbalsta terorismu, vai arī pašreizējo Krievijas režīmu atzīst par teroristisku režīmu; tā kā ASV Senāta 2022. gada 27. jūlija rezolūcijā un ASV Pārstāvju palātas 2022. gada 12. maija rezolūcijā ASV Valsts departaments tika aicināts Krievijas Federāciju atzīt par valsti, kas atbalsta terorismu; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēdējo mēnešu laikā Lietuvas, Latvijas, Igaunijas, Polijas un Čehijas parlamenti vai parlamentu palātas, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja un Eiropas Savienības parlamentu Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) ir pieņēmuši rezolūcijas, ar kurām Krieviju pasludina par teroristisku valsti vai valsti, kas atbalsta terorismu, vai arī pašreizējo Krievijas režīmu atzīst par teroristisku režīmu; tā kā ASV Senāta 2022. gada 27. jūlija rezolūcijā un ASV Pārstāvju palātas 2022. gada 12. maija rezolūcijā ASV Valsts departaments tika aicināts Krievijas Federāciju atzīt par valsti, kas atbalsta terorismu;

| S. | tā kā Eiropadomes priekšsēdētājs Šarls Mišels savās piezīmēs Parlamenta 2022. gada 1. marta ārkārtas debatēs par Krievijas agresiju pret Ukrainu norādīja, ka Krievijas agresija ir “ģeopolitiskais terorisms — pavisam vienkārši”; tā kā Eiropadomes priekšsēdētājs Šarls Mišels 2022. gada 23. septembra runā ANO Ģenerālās asamblejas 77. sesijā par Krievijas Federāciju norādīja: “ja kāda pastāvīgā Drošības padomes locekle sāk neprovocētu un nepamatotu karu, ko ir nosodījusi Ģenerālā asambleja, tā būtu automātiski jāizslēdz no Drošības padomes”; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropadomes priekšsēdētājs Šarls Mišels savās piezīmēs Parlamenta 2022. gada 1. marta ārkārtas debatēs par Krievijas agresiju pret Ukrainu norādīja, ka Krievijas agresija ir “ģeopolitiskais terorisms — pavisam vienkārši”; tā kā Eiropadomes priekšsēdētājs Šarls Mišels 2022. gada 23. septembra runā ANO Ģenerālās asamblejas 77. sesijā par Krievijas Federāciju norādīja: “ja kāda pastāvīgā Drošības padomes locekle sāk neprovocētu un nepamatotu karu, ko ir nosodījusi Ģenerālā asambleja, tā būtu automātiski jāizslēdz no Drošības padomes”;

| T. | tā kā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) priekšsēdētājs Zbigņevs Raus savā 2022. gada 14. marta paziņojumā klasificēja Krievijas Federācijas valdības uzbrukumus nevainīgiem civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai Ukrainā kā “valsts terorismu”, |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) priekšsēdētājs Zbigņevs Raus savā 2022. gada 14. marta paziņojumā klasificēja Krievijas Federācijas valdības uzbrukumus nevainīgiem civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai Ukrainā kā “valsts terorismu”,

| 1. | atkārtoti apliecina savu nelokāmo atbalstu Ukrainas neatkarībai, suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās; atkārtoti nosoda Krievijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresijas karu pret Ukrainu; prasa Krievijai un tās pilnvarotajiem spēkiem izbeigt visas militārās darbības, jo īpaši uzbrukumus dzīvojamajiem rajoniem un civilajai infrastruktūrai, izvest visus militāros spēkus, pilnvarotos spēkus un militāro aprīkojumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas, izbeigt Ukrainas civiliedzīvotāju piespiedu deportāciju un Ukrainas bērnu piespiedu adopciju, atbrīvot visas personas, ko tā ir aizturējusi Ukrainā, un galīgi pārtraukt uzbrukumus vai draudus Ukrainas suverenitātei, neatkarībai un teritoriālajai integritātei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka tīšie uzbrukumi un zvērības, ko Krievijas Federācija pastrādājusi pret Ukrainas civiliedzīvotājiem, civilās infrastruktūras iznīcināšana un citi nopietni cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi ir pielīdzināmi terora aktiem pret Ukrainas iedzīvotājiem un uzskatāmi par kara noziegumiem; pauž visdziļāko sašutumu un nosodījumu par šiem uzbrukumiem un zvērībām un citām darbībām, ko Krievija ir veikusi, īstenojot savus destruktīvos politiskos mērķus Ukrainā un citu valstu teritorijā; ņemot vērā iepriekš minēto, atzīst Krieviju par valsti, kas atbalsta terorismu, un valsti, kas izmanto terorisma līdzekļus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti apliecina savu nelokāmo solidaritāti ar Ukrainas tautu, kas nepārtraukti demonstrē apbrīnojamu drosmi un noturību pret nemitīgajiem draudiem un uzbrukumiem, kuri notiek kopš 2022. gada 24. februāra un pēdējos deviņus gadus ilgušās Krievijas agresijas laikā, kā arī savu nelokāmo solidaritāti ar citiem, kuri cietuši no Krievijas agresijas visā pasaulē; pauž solidaritāti ar 2022. gada 15. novembrī Polijā notikušā raķešu incidenta upuru ģimenēm un pauž atbalstu Polijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina ES un tās dalībvalstis izstrādāt ES tiesisko regulējumu, lai atzītu valstis, kas atbalsta terorismu, un valstis, kuras terorismu izmanto kā līdzekli, un saskaņā ar kuru varētu veikt vairākus būtiskus ierobežojošus pasākumus pret šīm valstīm un būtiski ierobežot ES attiecības ar tām; aicina Padomi pēc tam apsvērt iespēju iekļaut Krievijas Federāciju tādu valstu ES sarakstā, kas atbalsta terorismu; aicina ES partnerus pieņemt līdzīgus pasākumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ES un tās dalībvalstis rīkoties, lai sāktu Krievijas Federācijas visaptverošu starptautisku izolāciju, tostarp attiecībā uz Krievijas dalību tādās starptautiskās organizācijās un struktūrās kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, un atturēties no jebkuru oficiālu pasākumu rīkošanas Krievijas Federācijas teritorijā; aicina vēl vairāk samazināt diplomātiskās attiecības ar Krieviju un aprobežoties ar absolūti nepieciešamo minimumu kontaktos ar tās pārstāvjiem visos līmeņos; aicina ES dalībvalstis slēgt un aizliegt ar Krievijas valsti saistītas iestādes, piemēram, Krievijas zinātnes un kultūras centrus un Krievijas diasporas organizācijas un apvienības, kas darbojas Krievijas diplomātisko pārstāvniecību aizgādībā un vadībā un popularizē Krievijas valsts propagandu visā pasaulē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Padomi iekļaut Vāgnera grupu un 141. īpašo motorizēto pulku, ko dēvē arī par kadiroviešiem, kā arī citus Krievijas finansētus bruņotus grupējumus, kaujiniekus un pilnvarotās personas, piemēram, tās, kas darbojas Ukrainas okupētajās teritorijās, terora aktos iesaistītu personu, grupu un organizāciju ES sarakstā (ES teroristu saraksts); atzinīgi vērtē ES 2021. gada 13. decembra lēmumu piemērot sankcijas pašai Vāgnera grupai, kā arī astoņām personām un trim ar to saistītām vienībām saskaņā ar četriem dažādiem ES sankciju režīmiem; mudina visas valstis pārtraukt attiecības ar uzņēmumiem, kas saistīti ar Vāgnera grupu, un īstenot savas saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, aicinot saukt pie atbildības visus vainīgos, kas izdarījuši smagus cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus to teritorijā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Padomi ņemt vērā Krievijas Federācijas īstenotos aizvien smagākos terora aktus pret Ukrainas iedzīvotājiem un tāpēc ātri pabeigt darbu pie devītās sankciju paketes; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt visu sankciju ātru īstenošanu un stingru izpildi; aicina dalībvalstis aktīvi novērst un izmeklēt jebkādu sankciju apiešanu un saukt pie atbildības par to; aicina visas dalībvalstis saglabāt vienotību, reaģējot uz Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, un visas ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis saskaņot savu politiku ar ES sankciju politiku; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespējamus pasākumus pret valstīm, kuras cenšas palīdzēt Krievijai apiet noteiktās sankcijas; mudina Komisiju nodrošināt, ka valstu sodi par ES sankciju pārkāpšanu ir efektīvi, samērīgi un preventīvi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri nosoda Krievijas atbalstu citām diktatūrām, kuras izmanto terorismu, lai apspiestu savu sabiedrību demokrātiskos centienus, jo īpaši Lukašenko un Asada režīmam, kā arī režīmiem Irānā, Kubā un citviet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Padomi paplašināt to indivīdu sarakstu, pret kuriem vērstas sankcijas, lai iekļautu personas, kuras iesaistītas piespiedu deportācijās, Ukrainas bērnu piespiedu adopcijā, nelikumīgajos “referendumos” Luhanskā, Hersonā, Zaporižjā un Doneckā un nelikumīgajās “vēlēšanās” Krimā un Sevastopolē, kā arī visus Valsts domes partiju biedrus, kuri ieņem amatus vēlētos parlamentos visos līmeņos, tostarp reģionālā un pašvaldību līmenī; aicina aizliegt Krievijas Federācijas izcelsmes dimantu tiešu vai netiešu importu, pirkšanu vai nodošanu neapstrādātā vai apstrādātā veidā; aicina iekļaut Krieviju un Baltkrieviju ES augsta riska trešo valstu sarakstā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai; mudina dalībvalstis novērst nepilnības sankciju īstenošanā, piemēram, attiecībā uz kriptoaktīviem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu neievērošanu, ko veic profesionāli veicinātāji, un apturēt jebkādu automātisku nodokļu informācijas apmaiņu un nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumus gan ar Krieviju, gan Baltkrieviju; aicina nekavējoties un pilnībā noteikt embargo fosilā kurināmā un urāna importam no Krievijas uz ES un pilnībā pamest “Nord Stream 1” un “Nord Stream 2” cauruļvadus, lai pārtrauktu finansēt Krievijas agresijas karu; aicina ES un tās dalībvalstis aizliegt jebkāda veida Krievijas militārās agresijas un kara noziegumu tīšu publisku attaisnošanu vai noliegšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu pašreizējo ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu (ES Magņitska likumu), paplašinot tā darbības jomu, lai tajā iekļautu korupcijas aktus, ātri pieņemtu mērķtiecīgas sankcijas pret personām, kas atbildīgas par augsta līmeņa korupciju Krievijā un Baltkrievijā, kā arī pret šo personu ES reģistrētajiem veicinātājiem un labuma guvējiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti pauž stingru prasību, ka visas personas, kas ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumu, zvērību vai kara noziegumu izdarīšanu, atbalstīšanu vai organizēšanu saistībā ar Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, ir pēc iespējas ātrāk jāidentificē, jāsauc pie atbildības un jātiesā; aicina atjaunot atbalstu Krievijas pastrādāto kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci neatkarīgai izmeklēšanai, kam būtu jānodrošina, ka šo noziegumu plānošanā, organizēšanā, pastrādāšanā vai veicināšanā iesaistītās personas katra atsevišķi tiek sauktas pie atbildības; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt pienācīgu atbalstu, lai izveidotu īpašu tribunālu, kurš izskatītu agresijas noziegumu, ko pret Ukrainu izdara Krievija; aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, savos tiesību aktos iekļaut agresijas noziegumus; pilnībā atbalsta SKT prokurora uzsākto izmeklēšanu par situāciju Ukrainā, izmeklēšanas komisijas darbu Augstā cilvēktiesību komisāra biroja pakļautībā, kā arī neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju centienus vākt un saglabāt pierādījumus par kara noziegumiem; mudina ES dalībvalstis vēl plašāk izmantot universālās jurisdikcijas principu un pastiprināt savu atbalstu starptautiskiem centieniem izmeklēt un saukt pie atbildības visus Ukrainā pastrādātajos kara noziegumos vainīgos un par tiem atbildīgās personas; uzsver, ka ES ir jānodrošina dzimumperspektīvas iekļaušana šajās izmeklēšanās, tostarp kriminālvajāšanā par seksuālās vardarbības noziegumiem pret sievietēm, kurus var uzskatīt arī par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie tā, lai izveidotu visaptverošu starptautisku kompensācijas mehānismu, tostarp starptautisku postījumu reģistru, un aktīvi sadarboties ar Ukrainas iestādēm šajā jautājumā; aicina Komisiju un likumdevējus pabeigt tāda tiesiskā režīma izveidi, kas ļautu ES konfiscēt Krievijas iesaldētos aktīvus un tos izmantot, lai novērstu dažādās sekas, ko radījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, tostarp izlietotu tos Ukrainas atjaunošanai un kompensācijām Krievijas agresijas upuriem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Padomi un dalībvalstis steidzami un būtiski pastiprināt politisko, ekonomisko, finansiālo, militāro, tehnisko un humāno palīdzību Ukrainai, lai palīdzētu Ukrainai aizstāvēties pret Krievijas agresijas karu un pret Krievijas mēģinājumiem destabilizēt Ukrainas valsts iestādes, graut valsts makroekonomisko stabilitāti un iznīcināt kritisko infrastruktūru enerģētikas, komunikācijas, ūdens un transporta jomā un civilo infrastruktūru izglītības, veselības un kultūras jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž gandarījumu par Komisijas 2022. gada 9. novembra priekšlikumu par bezprecedenta atbalsta paketi Ukrainai 18 miljardu EUR apmērā 2023. gadā, lai nodrošinātu tās makroekonomisko stabilitāti, atjaunotu kritisko infrastruktūru un uzturētu būtiskus sabiedriskos pakalpojumus, un apstiprina atbalstu priekšlikuma ātrai pieņemšanai; uzsver, cik būtiski ir ātri īstenot saistības sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību, jo īpaši ņemot vērā tuvojošos ziemu, kad ievērojamam skaitam Ukrainas iedzīvotāju visdrīzāk nebūs pieejami tādi pamatpakalpojumi kā ūdens, apkure un elektroenerģija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nosoda Krievijas īstenoto Zaporižjas spēkstacijas okupāciju, kuras mērķis ir terorizēt Ukrainas iedzīvotājus, un nosoda Krieviju par to, ka tā spēkstacijas uzskata par militāriem mērķiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina visus Krievijas iedzīvotājus ne tikai atteikties iesaistīties šajā karā, bet arī protestēt pret nežēlīgajiem kara noziegumiem pret Ukrainas tautu, ko Krievijas Federācija pastrādājusi Krievijas tautas vārdā; pauž atbalstu Krievijas iedzīvotājiem, kuri protestē un cīnās pret pašreizējo režīmu Krievijā vai ārpus tās vai atbalsta bēgļus no Ukrainas; aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis palielināt atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un brīvajiem medijiem Ukrainā un Krievijā un sadarbību ar tiem, un turpināt sniegt aizsardzību un pagaidu patvērumu tiem Krievijas iedzīvotājiem, kuri tiek vajāti par pretošanos režīmam; atzinīgi vērtē to Ukrainas un ārzemju žurnālistu darbu, kuri pasaulei vēsta patiesību par karu Ukrainā, bieži vien šajā procesā riskējot ar savu dzīvību; aicina izmeklēt Krievijas noziegumus pret žurnālistiem Ukrainā un to personu darbības, kas iesaistītas noziedzīgās dezinformācijas kampaņās, kuras ir neatņemama daļa no pilna mēroga kara pret Ukrainu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Krievijas pašreizējais agresijas karš pret Ukrainu skaidri parāda, ka ir jāveic rūpīgs vēsturisks un juridisks padomju režīma noziegumu novērtējums un jārīko pārredzamas publiskas debates par tiem, jo īpaši pašā Krievijā, jo pārskatatbildības un taisnīguma trūkums tikai izraisa līdzīgu noziegumu atkārtošanos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā cilvēktiesību komisāra birojam, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai, Starptautiskajai Krimināltiesai, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam un Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0353.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0218.

(3)  OV C 224, 8.6.2022., 104. lpp.

(4)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp.

(5)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

(6)  Padomes Kopējā nostāja 2009/468/KĀDP (2009. gada 15. jūnijs), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu un atceļ Kopējo nostāju 2009/67/KĀDP (OV L 151, 16.6.2009., 45. lpp.).

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/25

---

P9_TA(2022)0408

Reģionālās stabilitātes un drošības veicināšana plašākā Tuvo Austrumu reģionā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par reģionālās stabilitātes un drošības veicināšanu plašākā Tuvo Austrumu reģionā (2020/2113(INI))

(2023/C 167/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 8. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 8. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju “2021. gada ziņojums par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju “2021. gada ziņojums par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu” (2),

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. jūnija paziņojumu “KĀDP ziņojums – mūsu prioritātes 2021. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. jūnija paziņojumu “KĀDP ziņojums – mūsu prioritātes 2021. gadā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūras Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) 2021. gada 17. novembra kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības atbalstu UNRWA (2021–2024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūras Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) 2021. gada 17. novembra kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības atbalstu UNRWA (2021–2024),

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm (JOIN(2022)0013) un Padomes 2022. gada 20. jūnija secinājumus par šo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm (JOIN(2022)0013) un Padomes 2022. gada 20. jūnija secinājumus par šo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 10. septembra rezolūciju Nr. 66/290 “Turpmākie pasākumi saistībā ar 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu 143. punktu par cilvēku drošību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 10. septembra rezolūciju Nr. 66/290 “Turpmākie pasākumi saistībā ar 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu 143. punktu par cilvēku drošību”,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju Nr. 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju Nr. 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā 2020. gada 23. oktobra rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES ārpolitikā un drošības politikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 23. oktobra rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES ārpolitikā un drošības politikā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0256/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0256/2022),

| A. | tā kā šajā ziņojumā minētais plašākais Tuvo Austrumu reģionu veido ļoti atšķirīgas valstis un tas ietver teritoriju starp Vidusjūru un Persijas līci; tā kā šis reģions ir stratēģiski svarīgs Eiropas Savienībai, ņemot vērā tā ģeogrāfisko stāvokli un kopīgās saites, un tam ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja un koordinēta politika, ņemot vērā Savienības mērķus veicināt tādas vērtības kā miers, drošība un cilvēktiesību aizsardzība, stingri ievērojot starptautiskās tiesības; tā kā Eiropas un plašākā Tuvo Austrumu reģiona stabilitāte un drošība ir savstarpēji atkarīgi un tā kā reģionā valdošā drošības situācija, ko pašlaik raksturo pastāvīgi konflikti ar spēcīgu reģionālo un ārpusreģionālo dimensiju, ir nestabila un raisa dziļas bažas; |
| --- | --- |

A.

tā kā šajā ziņojumā minētais plašākais Tuvo Austrumu reģionu veido ļoti atšķirīgas valstis un tas ietver teritoriju starp Vidusjūru un Persijas līci; tā kā šis reģions ir stratēģiski svarīgs Eiropas Savienībai, ņemot vērā tā ģeogrāfisko stāvokli un kopīgās saites, un tam ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja un koordinēta politika, ņemot vērā Savienības mērķus veicināt tādas vērtības kā miers, drošība un cilvēktiesību aizsardzība, stingri ievērojot starptautiskās tiesības; tā kā Eiropas un plašākā Tuvo Austrumu reģiona stabilitāte un drošība ir savstarpēji atkarīgi un tā kā reģionā valdošā drošības situācija, ko pašlaik raksturo pastāvīgi konflikti ar spēcīgu reģionālo un ārpusreģionālo dimensiju, ir nestabila un raisa dziļas bažas;

| B. | tā kā Tuvo Austrumu reģionā ir bijuši daudzi nestabilitātes avoti, kas izriet gan no strukturālas ģeopolitiskās spriedzes, gan pastāvīgiem iekšējiem faktoriem, piemēram, sociālekonomiskās attīstības problēmām, vājas pārvaldības un reliģiskā radikālisma; tā kā daudzas valstis plašākajā Tuvo Austrumu reģionā ir saskārušās ar karu, nestabilitāti un sociālām un finanšu krīzēm; tā kā teroristu organizācijas ir izmantojušas nestabilitāti un esošo drošības situāciju un izraisījušas daudzu civiliedzīvotāju nāvi; tā kā saistībā ar sarežģīto kontekstu un vēsturiskajām attiecībām un kaimiņattiecībām ES ir svarīga loma minētā reģiona stabilitātes veicināšanā; tā kā ES kā starptautiskai dalībniecei ir jānostiprinās kā konstruktīvam partnerim, izmantojot mediācijas spējas, lai palīdzētu Tuvo Austrumu valstīm panākt stabilitāti un labklājību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Tuvo Austrumu reģionā ir bijuši daudzi nestabilitātes avoti, kas izriet gan no strukturālas ģeopolitiskās spriedzes, gan pastāvīgiem iekšējiem faktoriem, piemēram, sociālekonomiskās attīstības problēmām, vājas pārvaldības un reliģiskā radikālisma; tā kā daudzas valstis plašākajā Tuvo Austrumu reģionā ir saskārušās ar karu, nestabilitāti un sociālām un finanšu krīzēm; tā kā teroristu organizācijas ir izmantojušas nestabilitāti un esošo drošības situāciju un izraisījušas daudzu civiliedzīvotāju nāvi; tā kā saistībā ar sarežģīto kontekstu un vēsturiskajām attiecībām un kaimiņattiecībām ES ir svarīga loma minētā reģiona stabilitātes veicināšanā; tā kā ES kā starptautiskai dalībniecei ir jānostiprinās kā konstruktīvam partnerim, izmantojot mediācijas spējas, lai palīdzētu Tuvo Austrumu valstīm panākt stabilitāti un labklājību;

| C. | tā kā dažādu ES dalībvalstu ietekme un loma reģionā ir ļoti nevienlīdzīga atkarībā no to konkrētās vēsturiskās, kulturālās un sociālekonomiskās saiknes; tā kā visām ES dalībvalstīm ir kopīgi mērķi — drošība, stabilitāte un cilvēktiesību un demokrātijas veicināšana; tā kā šo atšķirību dēļ dažkārt reģiona valstīs var rasties pretrunīgi vai konfliktējoši viedokļi un konkurējošas stratēģijas, kas būtiski traucē ES īstenot saskaņotāku un efektīvāku pieeju; tā kā ES politika aizvien vairāk koncentrējas uz migrācijas un patvēruma jautājumiem, kā arī terorisma apkarošanu; tā kā ir jāpievēršas arī nestabilitātes pamatcēloņiem, lai paredzētu ilgtermiņa stratēģijas un risinājumus kopīgajiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažādu ES dalībvalstu ietekme un loma reģionā ir ļoti nevienlīdzīga atkarībā no to konkrētās vēsturiskās, kulturālās un sociālekonomiskās saiknes; tā kā visām ES dalībvalstīm ir kopīgi mērķi — drošība, stabilitāte un cilvēktiesību un demokrātijas veicināšana; tā kā šo atšķirību dēļ dažkārt reģiona valstīs var rasties pretrunīgi vai konfliktējoši viedokļi un konkurējošas stratēģijas, kas būtiski traucē ES īstenot saskaņotāku un efektīvāku pieeju; tā kā ES politika aizvien vairāk koncentrējas uz migrācijas un patvēruma jautājumiem, kā arī terorisma apkarošanu; tā kā ir jāpievēršas arī nestabilitātes pamatcēloņiem, lai paredzētu ilgtermiņa stratēģijas un risinājumus kopīgajiem izaicinājumiem;

| D. | tā kā Persijas līča reģionā notiek saspringta valstu, etnisko grupu un reliģisko pārstāvju sāncensība, kas ne tikai sekmē pašreizējās krīzes, piemēram, to, kas norisinās Jemenā, bet arī izplata nestabilitāti visā reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Persijas līča reģionā notiek saspringta valstu, etnisko grupu un reliģisko pārstāvju sāncensība, kas ne tikai sekmē pašreizējās krīzes, piemēram, to, kas norisinās Jemenā, bet arī izplata nestabilitāti visā reģionā;

| E. | tā kā Lībijas un Sīrijas neatrisinātie konflikti rada dziļas bažas un traucē visa reģiona stabilitātei; tā kā šajās valstīs darbojas tādas trešās puses kā Irāna, Krievija un Turcija Sīrijā, un šajos konfliktos ir iesaistītas militāras un paramilitāras grupas, piemēram, Krievijas Vāgnera grupa; tā kā Jemenā ir ieilgusi politiskā un humanitārā krīze, ko ir saasinājis karš, un valstī pastāvīgi ieplūst ieroči; tā kā 80 % iedzīvotāji, proti, 24,1 miljonam cilvēku, ir vajadzīga humānā palīdzība un aizsardzība; tā kā karš Jemenā patlaban ir pasaulē lielākā humanitārā krīze; tā kā Irākā un Libānā valda sociāli un politiski konflikti, kuros dažādi reģionāli dalībnieki mēģina ietekmēt vietējos iedzīvotājus, lai paplašinātu savu kontroli; tā kā šie konflikti var turpmāk attīstīties; tā kā nestabilitāti joprojām veicina Izraēlas īstenotā Palestīnas teritoriju okupācija; tā kā reģionā valdošie konflikti ir ietekmējuši dzīvi miljoniem bēgļu, kuriem ir nācies pamest savas valstis, tostarp aptuveni 14 miljoniem palestīniešu (4), 7 miljoniem sīriešu (5), 2 miljoniem irākiešu (6) un 1,7 miljoniem jemeniešu (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā Lībijas un Sīrijas neatrisinātie konflikti rada dziļas bažas un traucē visa reģiona stabilitātei; tā kā šajās valstīs darbojas tādas trešās puses kā Irāna, Krievija un Turcija Sīrijā, un šajos konfliktos ir iesaistītas militāras un paramilitāras grupas, piemēram, Krievijas Vāgnera grupa; tā kā Jemenā ir ieilgusi politiskā un humanitārā krīze, ko ir saasinājis karš, un valstī pastāvīgi ieplūst ieroči; tā kā 80 % iedzīvotāji, proti, 24,1 miljonam cilvēku, ir vajadzīga humānā palīdzība un aizsardzība; tā kā karš Jemenā patlaban ir pasaulē lielākā humanitārā krīze; tā kā Irākā un Libānā valda sociāli un politiski konflikti, kuros dažādi reģionāli dalībnieki mēģina ietekmēt vietējos iedzīvotājus, lai paplašinātu savu kontroli; tā kā šie konflikti var turpmāk attīstīties; tā kā nestabilitāti joprojām veicina Izraēlas īstenotā Palestīnas teritoriju okupācija; tā kā reģionā valdošie konflikti ir ietekmējuši dzīvi miljoniem bēgļu, kuriem ir nācies pamest savas valstis, tostarp aptuveni 14 miljoniem palestīniešu (4), 7 miljoniem sīriešu (5), 2 miljoniem irākiešu (6) un 1,7 miljoniem jemeniešu (7);

| F. | tā kā UNRWA turpina veicināt reģionālo stabilitāti un mieru; tā kā tai piešķirtais finansējums nav pietiekams, lai īstenotu tās pilnvaras, kas ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu dažu pasaules visneaizsargātāko bēgļu grupu cilvēces attīstību un humāno palīdzību, un tāpēc ES pastāvīgais atbalsts UNRWA ir būtisks elements ES stratēģijā, kuras mērķis ir veicināt drošību, stabilitāti un attīstību reģionā; |
| --- | --- |

F.

tā kā UNRWA turpina veicināt reģionālo stabilitāti un mieru; tā kā tai piešķirtais finansējums nav pietiekams, lai īstenotu tās pilnvaras, kas ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu dažu pasaules visneaizsargātāko bēgļu grupu cilvēces attīstību un humāno palīdzību, un tāpēc ES pastāvīgais atbalsts UNRWA ir būtisks elements ES stratēģijā, kuras mērķis ir veicināt drošību, stabilitāti un attīstību reģionā;

| G. | tā kā neraugoties uz to, ka ASV šo reģionu uzskata par zemu prioritāti, tā joprojām ieņem nozīmīgu lomu šajā reģionā, tostarp ar tiešu militāru un drošības spēku klātbūtni, kas pakāpeniski samazinās, tomēr joprojām ir izšķirīgi svarīga daudzās valstīs; tā kā Krievija kļuva par šā reģiona militāro dalībnieku pēc tam, kad tā 2015. gadā iesaistījās, lai atbalstītu Sīrijas režīmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā neraugoties uz to, ka ASV šo reģionu uzskata par zemu prioritāti, tā joprojām ieņem nozīmīgu lomu šajā reģionā, tostarp ar tiešu militāru un drošības spēku klātbūtni, kas pakāpeniski samazinās, tomēr joprojām ir izšķirīgi svarīga daudzās valstīs; tā kā Krievija kļuva par šā reģiona militāro dalībnieku pēc tam, kad tā 2015. gadā iesaistījās, lai atbalstītu Sīrijas režīmu;

| H. | tā kā 2020. gada 15. septembrī Izraēla, AAE un Bahreina vienojās normalizēt attiecības, parakstot tā dēvētās Ābrama vienošanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2020. gada 15. septembrī Izraēla, AAE un Bahreina vienojās normalizēt attiecības, parakstot tā dēvētās Ābrama vienošanās;

| I. | tā kā Izraēlas, Apvienoto Arābu Emirātu, Bahreinas, Ēģiptes un Marokas augstākā līmeņa sanāksme, kura norisinājās 2022. gada 27. un 28. martā ar mērķi izstrādāt jaunu reģionālo pieeju drošības jomā un palielināt sadarbību, un kuru apmeklēja arī ASV valsts sekretārs, pavēra ceļu jaunai reģionālai pieejai drošības jomā; tā kā kopš 2011. gada Irāna ir ievērojami paplašinājusi savu ietekmi šajā reģionā; tā kā 2021. gada Persijas līča sadarbības padomes augstākā līmeņa sanāksmē Ulā Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Ēģipte un Bahreina izbeidza četrus gadus ilgušo Kataras boikotu; tā kā 2021. gadā notikušās Saūda Arābijas un Irānas sarunas un augsta līmeņa dialogi starp Irānu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir veicinājuši deeskalāciju šajā reģionā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Izraēlas, Apvienoto Arābu Emirātu, Bahreinas, Ēģiptes un Marokas augstākā līmeņa sanāksme, kura norisinājās 2022. gada 27. un 28. martā ar mērķi izstrādāt jaunu reģionālo pieeju drošības jomā un palielināt sadarbību, un kuru apmeklēja arī ASV valsts sekretārs, pavēra ceļu jaunai reģionālai pieejai drošības jomā; tā kā kopš 2011. gada Irāna ir ievērojami paplašinājusi savu ietekmi šajā reģionā; tā kā 2021. gada Persijas līča sadarbības padomes augstākā līmeņa sanāksmē Ulā Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Ēģipte un Bahreina izbeidza četrus gadus ilgušo Kataras boikotu; tā kā 2021. gadā notikušās Saūda Arābijas un Irānas sarunas un augsta līmeņa dialogi starp Irānu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir veicinājuši deeskalāciju šajā reģionā;

| J. | tā kā gan Ukraina, gan Krievija ir vadošās lauksaimniecības produktu graudu un mēslošanas līdzekļu eksportētājas daudzās reģiona valstīs, kas šajā ziņā ir ļoti atkarīgas un neaizsargātas; tā kā Krievijas karš Ukrainā un Ukrainas graudu blokāde izraisa kviešu un graudaugu trūkumu un tā dēļ līdz pat 49 miljoni cilvēku var nonākt badam līdzīgos apstākļos; tā kā kara izraisītie traucējumi paaugstina jau tā augošās pārtikas cenas un padziļina nabadzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā gan Ukraina, gan Krievija ir vadošās lauksaimniecības produktu graudu un mēslošanas līdzekļu eksportētājas daudzās reģiona valstīs, kas šajā ziņā ir ļoti atkarīgas un neaizsargātas; tā kā Krievijas karš Ukrainā un Ukrainas graudu blokāde izraisa kviešu un graudaugu trūkumu un tā dēļ līdz pat 49 miljoni cilvēku var nonākt badam līdzīgos apstākļos; tā kā kara izraisītie traucējumi paaugstina jau tā augošās pārtikas cenas un padziļina nabadzību;

| K. | tā kā ES dalībvalstis turpina eksportēt ieročus uz šā reģiona valstīm; tā kā ES ir izstrādājusi kopēju nostāju, kurā izklāstīti kopīgi noteikumi, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (8); |
| --- | --- |

K.

tā kā ES dalībvalstis turpina eksportēt ieročus uz šā reģiona valstīm; tā kā ES ir izstrādājusi kopēju nostāju, kurā izklāstīti kopīgi noteikumi, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (8);

| L. | tā kā šā reģiona valstis ir galvenie ES tirdzniecības partneri un abām puses vieno svarīgas ekonomiskās saites; tā kā pašreizējā globālā enerģētiskā krīze, kuru ir pastiprinājis Krievijas karš Ukrainā, ir veicinājusi lielākus kontaktus ar GCC un citām reģiona valstīm par energoresursu importu uz ES; tā kā iespējama ciešāka sadarbība arī citās jomās, piemēram, zaļās pārkārtošanās, klimata pārmaiņu mazināšanas un klimatadaptācijas, tūrisma, labākas pārvaldības, izglītības, kultūras un cilvēktiesību jomā; tā kā kopīgajā paziņojumā par stratēģisko partnerību ar Persijas līča valstīm tika iezīmētas vairākas ES, GCC un citu Persijas līča valstu kopīgo interešu jomas; tā kā Persijas līča arābu valstis ir palielinājušas savu starptautisko humāno palīdzību un attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

L.

tā kā šā reģiona valstis ir galvenie ES tirdzniecības partneri un abām puses vieno svarīgas ekonomiskās saites; tā kā pašreizējā globālā enerģētiskā krīze, kuru ir pastiprinājis Krievijas karš Ukrainā, ir veicinājusi lielākus kontaktus ar GCC un citām reģiona valstīm par energoresursu importu uz ES; tā kā iespējama ciešāka sadarbība arī citās jomās, piemēram, zaļās pārkārtošanās, klimata pārmaiņu mazināšanas un klimatadaptācijas, tūrisma, labākas pārvaldības, izglītības, kultūras un cilvēktiesību jomā; tā kā kopīgajā paziņojumā par stratēģisko partnerību ar Persijas līča valstīm tika iezīmētas vairākas ES, GCC un citu Persijas līča valstu kopīgo interešu jomas; tā kā Persijas līča arābu valstis ir palielinājušas savu starptautisko humāno palīdzību un attīstības palīdzību;

| M. | tā kā plašākais Tuvo Austrumu reģions ir viens no tiem pasaules apgabaliem, kurus klimata pārmaiņas ir skārušas visvairāk — tajā temperatūra pieaug divreiz ātrāk par pasaules vidējo rādītāju; tā kā šā reģiona valstis saskaras ar daudziem un dažādiem vides izaicinājumiem, kurus klimata pārmaiņas vēl vairāk saasinās, piemēram, pārtuksnešošanos, bioloģiskās daudzveidības zudumu, jūras un piekrastes apgabalu piesārņojumu, gaisa piesārņojumu un ūdens trūkumu un sliktu kvalitāti; tā kā reģionā stabili palielinās smilšu vētru biežums un intensitāte; tā kā klimata pārmaiņu dēļ radies ūdens trūkums, pārtuksnešošanās un nenodrošinātība ar pārtiku apdraud cilvēku drošību un var šajā reģionā saasināt jau esošos konfliktus vai izraisīt jaunus; tā kā, ņemot vērā pašreizējo globālo enerģētikas krīzi un Krievijas agresijas karu Ukrainā, ir jāveido lielāki kontakti ar partneriem šajā reģionā; tā kā iespējama ciešāka sadarbība arī citās jomās, piemēram, zaļās pārkārtošanās, labākas pārvaldības un cilvēktiesību jomā; tā kā Eiropas zaļais kurss var atvērt konstruktīvas sadarbības kanālus starp ES un šā reģiona valstīm; tā kā ES nāksies importēt atjaunīgo enerģiju, lai sasniegtu savus klimata mērķrādītājus; tā kā, ņemot vērā pasaules mēroga centienus samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un investīcijas fosilajā degvielā, plašākā Tuvo Austrumu reģiona valstīm ir jādiversificē sava ekonomika, kas lielā mērā balstās uz ogļūdeņražu ieguvi un tirdzniecību; tā kā 2021. gada oktobrī Apvienotie Arābu Emirāti apsolīja panākt oglekļneitralitāti līdz 2050. gadam, Saūda Arābija apsolīja valsts iekšienē sasniegt nulles līmeņa emisijas līdz 2060. gadam un Katara apsolīja par 25 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

M.

tā kā plašākais Tuvo Austrumu reģions ir viens no tiem pasaules apgabaliem, kurus klimata pārmaiņas ir skārušas visvairāk — tajā temperatūra pieaug divreiz ātrāk par pasaules vidējo rādītāju; tā kā šā reģiona valstis saskaras ar daudziem un dažādiem vides izaicinājumiem, kurus klimata pārmaiņas vēl vairāk saasinās, piemēram, pārtuksnešošanos, bioloģiskās daudzveidības zudumu, jūras un piekrastes apgabalu piesārņojumu, gaisa piesārņojumu un ūdens trūkumu un sliktu kvalitāti; tā kā reģionā stabili palielinās smilšu vētru biežums un intensitāte; tā kā klimata pārmaiņu dēļ radies ūdens trūkums, pārtuksnešošanās un nenodrošinātība ar pārtiku apdraud cilvēku drošību un var šajā reģionā saasināt jau esošos konfliktus vai izraisīt jaunus; tā kā, ņemot vērā pašreizējo globālo enerģētikas krīzi un Krievijas agresijas karu Ukrainā, ir jāveido lielāki kontakti ar partneriem šajā reģionā; tā kā iespējama ciešāka sadarbība arī citās jomās, piemēram, zaļās pārkārtošanās, labākas pārvaldības un cilvēktiesību jomā; tā kā Eiropas zaļais kurss var atvērt konstruktīvas sadarbības kanālus starp ES un šā reģiona valstīm; tā kā ES nāksies importēt atjaunīgo enerģiju, lai sasniegtu savus klimata mērķrādītājus; tā kā, ņemot vērā pasaules mēroga centienus samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un investīcijas fosilajā degvielā, plašākā Tuvo Austrumu reģiona valstīm ir jādiversificē sava ekonomika, kas lielā mērā balstās uz ogļūdeņražu ieguvi un tirdzniecību; tā kā 2021. gada oktobrī Apvienotie Arābu Emirāti apsolīja panākt oglekļneitralitāti līdz 2050. gadam, Saūda Arābija apsolīja valsts iekšienē sasniegt nulles līmeņa emisijas līdz 2060. gadam un Katara apsolīja par 25 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam;

| N. | tā kā problēmas saistībā ar neiekļaujošu pārvaldību un tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem, kā arī terorismu, korupciju un ārvalstu iejaukšanos šajā reģionā rada bažas un ir būtisks nestabilitātes avots; tā kā vairākās reģiona valstīs ir palielinājusies politiskās miermīlīgu politiskās opozīcijas pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju un sociālo aktīvistu apcietināšana vai spīdzināšana, reaģējot uz viņu paustajiem leģitīmajiem demokrātiskajiem centieniem, un tas paver ceļu turpmākiem konfliktiem; tā kā tiek ziņots, ka 2021. gadā septiņās valstīs, proti, Ēģiptē, Irānā, Irākā, Saūda Arābijā, Sīrijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Jemenā, kopā tika reģistrēti 520 nāvessodi, kas ir par 19 % vairāk nekā 2020. gadā; tā kā dziļi iesakņojusies korupcija negatīvi ietekmē nodarbinātību, izaugsmi un attīstību un traucē valstij īstenot pienākumu veicināt, ievērot un aizsargāt to jurisdikcijā esošo iedzīvotāju cilvēktiesības; tā kā pasaulē augstākie rādītāji attiecībā uz jauniešu bezdarbu un politisko opozīcijas pārstāvju un sociālo aktīvistu ieslodzīšanu vai spīdzināšanu visā reģionā veicina spriedzi un konfliktus; |
| --- | --- |

N.

tā kā problēmas saistībā ar neiekļaujošu pārvaldību un tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem, kā arī terorismu, korupciju un ārvalstu iejaukšanos šajā reģionā rada bažas un ir būtisks nestabilitātes avots; tā kā vairākās reģiona valstīs ir palielinājusies politiskās miermīlīgu politiskās opozīcijas pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju un sociālo aktīvistu apcietināšana vai spīdzināšana, reaģējot uz viņu paustajiem leģitīmajiem demokrātiskajiem centieniem, un tas paver ceļu turpmākiem konfliktiem; tā kā tiek ziņots, ka 2021. gadā septiņās valstīs, proti, Ēģiptē, Irānā, Irākā, Saūda Arābijā, Sīrijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Jemenā, kopā tika reģistrēti 520 nāvessodi, kas ir par 19 % vairāk nekā 2020. gadā; tā kā dziļi iesakņojusies korupcija negatīvi ietekmē nodarbinātību, izaugsmi un attīstību un traucē valstij īstenot pienākumu veicināt, ievērot un aizsargāt to jurisdikcijā esošo iedzīvotāju cilvēktiesības; tā kā pasaulē augstākie rādītāji attiecībā uz jauniešu bezdarbu un politisko opozīcijas pārstāvju un sociālo aktīvistu ieslodzīšanu vai spīdzināšanu visā reģionā veicina spriedzi un konfliktus;

| O. | tā kā stabilitātes un drošības definīcijas ir pozitīvi saistītas ar demokrātisko attīstību un tiesiskuma ievērošanu; tā kā jaunākie pētījumi (9) politiskajā ekonomikā apstiprina, ka demokrātija sniedz ekonomiski un statistiski ievērojamu pozitīvu ietekmi uz turpmāko IKP uz vienu iedzīvotāju, un netieši norāda, ka 25 gados pēc demokratizācijas procesa ilgtermiņa IKP palielinās aptuveni par 20–25 %; tā kā mediju plurālisma un preses brīvības ierobežošana reģionu ir destabilizējusi vēl vairāk, palielinot vardarbības veicināšanu un demonizējot visus opozīcijas viedokļu paudējus; |
| --- | --- |

O.

tā kā stabilitātes un drošības definīcijas ir pozitīvi saistītas ar demokrātisko attīstību un tiesiskuma ievērošanu; tā kā jaunākie pētījumi (9) politiskajā ekonomikā apstiprina, ka demokrātija sniedz ekonomiski un statistiski ievērojamu pozitīvu ietekmi uz turpmāko IKP uz vienu iedzīvotāju, un netieši norāda, ka 25 gados pēc demokratizācijas procesa ilgtermiņa IKP palielinās aptuveni par 20–25 %; tā kā mediju plurālisma un preses brīvības ierobežošana reģionu ir destabilizējusi vēl vairāk, palielinot vardarbības veicināšanu un demonizējot visus opozīcijas viedokļu paudējus;

| P. | tā kā pēc UNICEF datiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā bērni un jaunieši (vecumā no 0 līdz 24 gadiem) pašlaik veido gandrīz pusi no reģiona iedzīvotājiem; tā kā 2021. gadā veiktās arābu jauniešu aptaujā par lielākajiem šķēršļiem šajā reģionā tiek uzskatīta aizvien lielāka dzīves dārdzība un citas ikdienišķas problēmas, jo vairāk nekā trešdaļai arābu jauniešu ir grūti nodrošināt sev iztiku; tā kā simtiem Eiropas bērnu vairāk nekā četrus gadus tiek turēti Al Hol un Al Roj ieslodzījuma nometnēs; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēc UNICEF datiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā bērni un jaunieši (vecumā no 0 līdz 24 gadiem) pašlaik veido gandrīz pusi no reģiona iedzīvotājiem; tā kā 2021. gadā veiktās arābu jauniešu aptaujā par lielākajiem šķēršļiem šajā reģionā tiek uzskatīta aizvien lielāka dzīves dārdzība un citas ikdienišķas problēmas, jo vairāk nekā trešdaļai arābu jauniešu ir grūti nodrošināt sev iztiku; tā kā simtiem Eiropas bērnu vairāk nekā četrus gadus tiek turēti Al Hol un Al Roj ieslodzījuma nometnēs;

| Q. | tā kā attiecībā uz šo reģionu īstenotās ES stratēģijā būtu jānostiprina un tās pamatā jāizvirza ES cilvēktiesību pamatnostādnes, tostarp ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšana; tā kā šajā reģionā joprojām tiek sistemātiski pārkāptas sieviešu cilvēktiesības un reģionā joprojām tiek aizskarti, iebiedēti, aizturēti un ieslodzīti sieviešu tiesību aktīvisti vai viņiem piemērots aizliegums izceļot; tā kā daudzās plašākā Tuvo Austrumu reģiona valstīs joprojām ir izplatītas “goda aizstāvēšanas” slepkavības un daudzas sievietes joprojām atrodas laulībā pret savu gribu; tā kā sieviešu pilnīga iekļaušana konfliktu novēršanā un risināšanā ir labvēlīgi ietekmējusi drošības un stabilitātes veicināšanu pasaulē; tā kā visa GCC pēdējo gadu laikā ir būtiski koncentrējusies uz to, lai palielinātu sieviešu pārstāvību darbaspēkā, kā arī pašvaldību vai parlamenta pārstāvju vidū; |
| --- | --- |

Q.

tā kā attiecībā uz šo reģionu īstenotās ES stratēģijā būtu jānostiprina un tās pamatā jāizvirza ES cilvēktiesību pamatnostādnes, tostarp ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšana; tā kā šajā reģionā joprojām tiek sistemātiski pārkāptas sieviešu cilvēktiesības un reģionā joprojām tiek aizskarti, iebiedēti, aizturēti un ieslodzīti sieviešu tiesību aktīvisti vai viņiem piemērots aizliegums izceļot; tā kā daudzās plašākā Tuvo Austrumu reģiona valstīs joprojām ir izplatītas “goda aizstāvēšanas” slepkavības un daudzas sievietes joprojām atrodas laulībā pret savu gribu; tā kā sieviešu pilnīga iekļaušana konfliktu novēršanā un risināšanā ir labvēlīgi ietekmējusi drošības un stabilitātes veicināšanu pasaulē; tā kā visa GCC pēdējo gadu laikā ir būtiski koncentrējusies uz to, lai palielinātu sieviešu pārstāvību darbaspēkā, kā arī pašvaldību vai parlamenta pārstāvju vidū;

| R. | tā kā LGBTI personas visā reģionā joprojām cieš no represijām un vardarbības un daudzās šā reģiona valstīs joprojām pastāv nāvessod; |
| --- | --- |

R.

tā kā LGBTI personas visā reģionā joprojām cieš no represijām un vardarbības un daudzās šā reģiona valstīs joprojām pastāv nāvessod;

| S. | tā kā daudzās Tuvo Austrumu valstīs joprojām tiek vajātas reliģiskās un etniskās minoritātes, tostarp kristieši, un tā kā būtu jāgarantē viņu tiesību un brīvību pilnīga izmantošana; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzās Tuvo Austrumu valstīs joprojām tiek vajātas reliģiskās un etniskās minoritātes, tostarp kristieši, un tā kā būtu jāgarantē viņu tiesību un brīvību pilnīga izmantošana;

| T. | tā kā nesenie notikumi Irānā ir vēl vairāk pasliktinājuši tajā jau pirms tam pastāvošo cilvēktiesību krīzi; tā kā pēc Mahsa Amini nāves visā valstī ir izcēlušies masu protesti un Irānas varas iestādes ir reaģējušas ar nepieņemamiem represīviem pasākumiem, jo īpaši pret sievietēm, kas protestē pret vardarbīgu izturēšanos un sistēmisku diskrimināciju; |
| --- | --- |

T.

tā kā nesenie notikumi Irānā ir vēl vairāk pasliktinājuši tajā jau pirms tam pastāvošo cilvēktiesību krīzi; tā kā pēc Mahsa Amini nāves visā valstī ir izcēlušies masu protesti un Irānas varas iestādes ir reaģējušas ar nepieņemamiem represīviem pasākumiem, jo īpaši pret sievietēm, kas protestē pret vardarbīgu izturēšanos un sistēmisku diskrimināciju;

Pašreizējais stāvoklis

| 1. | uzsver, ka pašreizējo situāciju plašākā Tuvo Austrumu reģionā raksturo pastāvīgi konflikti, tostarp pastarpināti konflikti ar reģionālu dimensiju un krīzes ar dažādiem avotiem, kas īpaši apgrūtina globālas Eiropas stratēģijas izstrādi, jo jebkuram ieguldījumam ir jābūt daudzdimensionālam un pielāgotam katras situācijas specifikai, vienlaikus saglabājot saskaņotu reģionālo un starptautisko dimensiju; uzsver, ka jebkāda ES dalībvalsts vai citu ārējo pušu, jo īpaši Krievijas, iesaistīšanās ir jāveic ar mērķi atrisināt konfliktus un palielināt drošību un stabilitāti; norāda, ka līdztekus pašreizējiem konfliktiem ir arī slēpti konflikti, kas ES ir jāņem vērā, izstrādājot ilgtermiņa stratēģiju nestabilitātes pamatcēloņu novēršanai šajā reģionā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē ES centienus Tuvo Austrumu reģionā veicināt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, ekonomikas attīstību un pamattiesības un aicina ES vairāk iedrošināt katru valsti īstenot politiskās un ekonomiskās reformas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ES veicina miera un stabilitātes programmu un ir gatava cieši sadarboties un dalīties konflikta novēršanas, mediācijas un terorisma apkarošanas metodēs, pieredzē un paraugpraksē gan divpusējā, gan reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES ir savas intereses Tuvajos Austrumos, kas ir teritorija, kurai jāpievērš liela uzmanība un kas ietekmē ES un tās iedzīvotāju drošību, proti, ES vēlas veicināt mieru, stabilitāti un spriedzes mazināšanu plašākā reģionā, cīnīties pret klimata pārmaiņām, sadarboties tīras enerģijas ražošanā, veicināt un īstenot multilaterālismu, sekmēt cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību, palielināt labklājību, apmierināt augošās globālās attīstības un humanitārās vajadzības un veicināt globālo veselību, uzsver, ka ES drošība ir savstarpēji atkarīga no drošības Tuvajos Austrumos un ka ES finansēšanas instrumentiem, piemēram, Eiropas Miera mehānismam un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam “Eiropa pasaulē”, un uz šo reģionu vērstajai humānajai palīdzībai un operācijām būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums reģiona stabilitātē un labklājībā; uzsver attiecīgo ES iestāžu atbildību arī turpmāk nodrošināt finansiālo pārskatatbildību un pārredzamību, pamatojoties uz esošo darbības rezultātu pārvaldības un ziņošanas sistēmas metodiku, un to, ka ES finansējumu nevar novirzīt teroristu organizācijām vai darbībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka globālie un reģionālie dalībnieki, kas savai palīdzībai neizvirza nekādus nosacījumus par labas pārvaldības ievērošanu, ko popularizē ES, īsteno aizvien lielākus centienus, jo īpaši militāro lietu jomā ar Āfrikas valstīm, un kaitē daudzpusējiem mehānismiem, kas ir svarīgi miera uzturēšanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka šis reģions kopš 2011. gadā notikušā Arābu pavasara ir pieredzējis vēsturiskas izmaiņas; tomēr uzsver, ka šo nestabilitāti cita starpā izraisīja dažu autoritāru režīmu lēmums izmantot vardarbību pret miermīlīgiem protestiem un kritiku; uzskata, ka aizvien lielākā polarizācija traucē sasniegt ES mērķus stabilitātes un drošības jomā; aicina ES veicināt multilaterālismu un reģionālo integrāciju plašākā Tuvo Austrumu reģionā, izmantojot ES un Persijas līča valstu padomes iestāžu partnerību un Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecības, tostarp ciešas parlamentārās attiecības; vienlaikus mudina ES pastiprināt divpusējās apspriedes un partnerības ar visām ieinteresētajām personām, kuras ir nopietni apņēmušās nodrošināt mieru un stabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver svarīgo lomu, kāda ES varētu būt, divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī cieši sadarbojoties ar partneriem reģionā, tostarp pilsonisko sabiedrību, miermīlīgas opozīcijas pārstāvjiem, arodbiedrībām un uzņēmējiem, lai palīdzētu kolektīvi reaģēt ar mērķi panākt stabilizāciju un attīstību, kas ir būtiski stabilitātes veicināšanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē tādu reģionālo dalībnieku kā Irākas, Kuveitas, Omānas un Kataras centienus veicināt konstruktīvas reģiona valstu diplomātiskās attiecības, tostarp īstenojot tādas iniciatīvas kā 2011. gada Bagdādes Sadarbības un partnerattiecību konference un Irākas sekmētās attiecību normalizēšanas sarunas starp Irānu un Saūda Arābiju; aicina ES pēc iespējas atbalstīt šos diplomātiskos ceļus un veicināt reģiona līdzdalību un atbildību spriedzes deeskalācijā; tādēļ aicina pastiprināt sadarbību ar reģionālajām organizācijām, piemēram, GCC un Arābu līgu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm, lai veicinātu plašu sadarbību ar GCC valstīm dažādās jomās; uzskata, ka šis paziņojums ir svarīgs solis, lai atzītu Persijas līča Arābu valstu lomu minētajā reģionā un ES un Persijas līča valstu attiecības ievirzītu jaunā gultnē; uzskata, ka paziņojumā būtu bijis lietderīgi izstrādāt politiku, kuras mērķis ir pārvarēt pašreizējo uzticības trūkumu starp dažādām ieinteresētajām personām Persijas līča reģionā, tostarp GCC, Irāku un Irānu; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta tematiski orientēta sadarbība starp reģionālajiem dalībniekiem tādu kopīgu izaicinājumu jomā kā klimata pārmaiņas, dabas katastrofas, tirdzniecība un ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas būtu veids, kā vairot uzticēšanos šajā reģionā; atzinīgi vērtē sadarbības svarīgo lomu zaļās pārkārtošanās procesā, tomēr pauž nožēlu par to, ka nenotiek būtiskāka iesaistīšanās attiecībā uz konkrēto valstu sliktajiem cilvēktiesību rādītājiem un problemātisko ārlietu un drošības politiku; aicina ES un dalībvalstis uzsvērt, ka ciešāka partnerība ar Persijas līča valstīm būtu jāsaista ar skaidriem cilvēktiesību uzlabošanas kritērijiem, tostarp par kara noziegumu pārskatatbildību Jemenā, sieviešu tiesībām, vārda un biedrošanās brīvību, cilvēktiesību aizstāvju atbrīvošanu, nāvessoda moratoriju, migrējošo darba ņēmēju tiesībām un saskaņošanu starptautiskos forumos; atzinīgi vērtē kopīgajā paziņojumā pausto ierosinājumu pastiprināt ES iesaisti Persijas līča valstīs attiecībā uz starptautiskās humānās un attīstības palīdzības finansēšanu; aicina Komisiju mudināt Persijas līča līdzekļu devējus savu humāno un attīstības palīdzību vairāk sniegt caur daudzpusējām iestādēm (10), jo to sniegtā palīdzība galvenokārt ir divpusēja un tikai 1–6 % tiek piešķirta daudzpusējām iestādēm; iesaka Komisijai sniegt attiecīgajām valstīm palīdzību to palīdzības mērķu pārskatīšanā, kā arī šo valstu sadarbības un koordinācijas uzlabošanā gan savā starpā, gan ar ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nosodījumu par to, ka kopš 2015. gadā notiek pastāvīgi vardarbīgi uzbrukumi Jemenas iedzīvotājiem, kuros ir nogalināti tūkstošiem iedzīvotāju, iznīcināta svarīga civilā infrastruktūra un kuru dēļ ir plaši izplatījies bads; atgādina, ka Jemenas konfliktam nav iespējams rast militāru risinājumu un ka krīzi var ilgtspējīgi atrisināt tikai ar iekļaujošu Jemenas vadītu un Jemenas kontrolētu sarunu procesu, kurā ir pārstāvēti visas Jemenas sabiedrības daļas un visas konfliktā iesaistītās puses; aicina ES dalībvalstis apturēt Jemenas karā izmantoto ieroču eksportu, ņemot vērā nopietno starptautisko humanitāro tiesību vai humanitāro tiesību pārkāpumu risku; nosoda to, ka Irānas privātpersonas un vienības hūsītu kustībai ievērojamā apjomā piegādā ieročus un komponentus; atzinīgi vērtē 2022. gada aprīlī Jemenā paziņoto ar ANO starpniecību noslēgto pamieru starp Saūda Arābijas vadīto koalīciju un Irānas atbalstītajiem hūsītu nemierniekiem un tā atjaunošanu 2022. gada jūnijā; stingri prasa, lai šis pamiers būtu pirmais solis, gatavojot pamatu ticamām miera sarunām starp Jemenas pusēm, kurās būtu jāpieliek punkts šim karam un vienai no pasaules lielākajām humanitārajām katastrofām; uzsver, ka konfliktu nevar patiesi atrisināt bez atbildības par iespējamiem kara noziegumiem; aicina visas puses ievērot pamieru un labticīgi iesaistīties sarunās, kurās tiktu panākti īstenojami politiski un drošības pasākumi saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2216 (2015), Hudeidas nolīguma atbalstam izveidotās Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas kopīgas īstenošanas mehānismiem un globālo pamieru, kā prasīts ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2532(2020); vērš uzmanību uz to, ka Jemenā kopš 2016. gada notiek karš, kas ir izraisījis humanitāro katastrofu; aicina visas puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un pilnībā iesaistīties ANO vadītajās miera sarunās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž dziļas bažas par spriedzes eskalāciju Irākā, tostarp par ārvalstu iejaukšanos, kas apdraud svarīgu valsts iestāžu darbu šajā valstī; aicina visas puses būt maksimāli savaldīgām un saglabāt mieru, jo ir ļoti svarīgi, lai visi dalībnieki izvairītos no jebkādām darbībām, kas varētu izraisīt turpmāku vardarbību; atkārtoti pauž ES nelokāmo atbalstu Irākas drošībai, stabilitātei un suverenitātei; pauž bažas par situāciju Irākā un uzsver valstī vērojamo plašo tautas neapmierinātību ar pastāvīgo korupciju; mudina ES un dalībvalstis veicināt stabilitāti Irākā, atbalstot pēckonflikta atjaunošanu un samierināšanu, kā arī pārskatatbildīgu iestāžu veidošanu, lai pasargātu valsti no ģeopolitiskās sāncensības un mazinātu aizvien lielāku sociālo šķelšanos; uzsver, ka kultūras mantojuma iznīcināšana un mākslas darbu un citu kultūras priekšmetu izlaupīšanu bruņoto konfliktu laikā ir jārisina gan no rekonstrukcijas, gan restitūcijas viedokļa, lai aizsargātu un nodrošinātu sabiedrības, kopienu, grupu un indivīdu kultūras mantojuma un identitātes integritāti; norāda uz to, cik svarīga ir ES padomdevēja misija Irākā; tomēr uzsver, ka tā ir jāreformē, lai sadarbībā ar Irākas iestādēm palielinātu tās ietekmi uz vietas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka Libānas konflikts ir radies politisko dalībnieku klientelisma dēļ apvienojumā ar plaši izplatītu korupciju un ka jebkāda ES finansiāla palīdzība ir jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek veidota demokrātiska un iekļaujoša valdība, kas pauž skaidru nostāju pret korupciju; pauž dziļas bažas par Libānas ieilgušo politisko, ekonomikas, finanšu un sociālo krīzi, kas turpina radīt ciešanas iedzīvotājiem; atzinīgi vērtē 2022. gada 15. maijā Libānā notikušās parlamenta vēlēšanas un aicina ātri un iekļaujoši izveidot jaunu valdību, kas būtu orientēta uz uzdevumiem, uzticama, atbildīga un brīva no ārvalstu ietekmes; aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis arī turpmāk stingri virzīt Libānas politiskos pārstāvjus reformu virzienā, tostarp izvirzot nosacījumu, ka plaša mēroga strukturālais atbalsts tiks sniegts tad, ja tiks veiktas patiesas izmaiņas; līdztekus aicina ES un dalībvalstis palielināt Libānas iedzīvotājiem sniegto humāno palīdzību, papildus paredzot atbalstu sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem, vietējām organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver Sīrijas režīma īpašo atbildību; uzsver konkrēto atbildību, kas jāuzņemas Krievijai, kas, būdama ANO Drošības padomes pastāvīgā locekle, kopš 2011. gada ir 18 reizes izmantojusi veto tiesības, lai neatbalstītu ANO Drošības padomes rezolūcijas ar mērķi rast politisku risinājumu Sīrijas krīzei; atzinīgi vērtē Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas 2021. gada aprīļa lēmumu apturēt Sīrijas locekļu darbību šajā organizācijā; atgādina, ka Sīrijas pilsoņu karš ir viens no pēdējo desmitgažu laikā reģionā nāvējošākajiem konfliktiem, kurā ir dzīvību zaudējuši pusmiljons cilvēku un piespiedu kārtā pārvietoti 14 miljoni sīriešu; atgādina cilvēcisko traģēdiju, ko ir radījusi vairāk nekā puses Sīrijas iedzīvotāju pārvietošana iekšzemē vai došanās bēgļu gaitās šajā reģionā un Eiropā; uzsver, ka ir jāpieliek punkts tam, ka dažādas Sīrijas daļas okupē reģionālie dalībnieki; uzsver, ka pašreizējam Sīrijas konfliktam ir jārod risinājums, kas pamatojas uz demokrātiju un valsts suverenitāti un teritoriālo integritāti; uzsver, ka šis risinājums ir jāpanāk, izmantojot dialogu; atzinīgi vērtē visus ES, dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības centienus dokumentēt noziegumiem pret cilvēci un paredzēt atbildību par tiem un aicina ES pastiprināt centienus izbeigt nesodāmību; norāda, ka kopš konflikta sākuma nav atrisināts neviens no galvenajiem konflikta faktoriem, savukārt ir palielinājušies reģionālie saspīlējumi un vēl padziļinājusies Sīrijas ekonomikas krīze, radot smagas ciešanas civiliedzīvotājiem; atzinīgi vērtē ES finansiālo atbalstu Turcijai, Libānai un Jordānai par Sīrijas bēgļu uzņemšanu; atgādina, ka Sīrija nav droša valsts, kurā atgriezties 7 miljoniem bēgļu, kas kopš 2011. gada ir pametuši valsti represiju un konflikta dēļ; uzsver, ka Daesh/ISIS sakāves nodrošināšana joprojām ir viena no galvenajām globālās koalīcijas prioritātēm, jo, neraugoties uz ievērojamām grūtībām, ar kurām pēdējā laikā saskārās tās vadība, Daesh/ISIS turpina veikt uzbrukumus un rada pastāvīgus reģionālus un globālus draudus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES dalībvalstis pildīt savas saistības un nekavējoties repatriēt savus pilsoņus, proti, nepilngadīgos un viņu mātes, kuri ir vairāk nekā četrus gadus tiek turēti Al Hol un Al Roj ieslodzījuma nometnēs Ziemeļsīrijas un Austrumsīrijas autonomajā pārvaldē; uzskata, ka gadījumā, ja viņu mātes vai tēvi ir jāsauc pie kriminālatbildības, tas būtu jādara pēc viņu atgriešanās savā dalībvalstī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ES prioritāte ir stabila, droša, vienota un pārtikusi Lībija; šajā sakarībā iesaka ES saglabāt neitralitāti pašreizējā cīniņā par varas sadalījumu šajā valstī, jo īpaši pēc nesenajām kaujām; uzsver, ka ES būtu jāatbalsta projekti, kuru mērķis ir palielināt darbvietu radīšanu, jo īpaši Fezanas reģionā, kam būs svarīga nozīme valsts stabilizēšanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver ES ilglaicīgo apņemšanos ievērot attiecīgās ANO rezolūcijas un Parlamenta iepriekšējo 2022. gada 17. februāra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu kā ES nostāju attiecībā uz Izraēlas un palestīniešu konfliktu un tās ilglaicīgo apņemšanos rast taisnīgu un visaptverošu divu valstu risinājumu; turklāt uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nelikumīgas apmetnes kavē izveidot divu valstu risinājumu kā Eiropas Savienības iedibināto politiku; atgādina, ka miera sarunas starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi ar mērķi panākt galīgu konflikta atrisinājumu, kas paredz abu valstu līdzāspastāvēšanu mierā un drošībā 1967. gada robežās, cita starpā ir stabilitātes priekšnoteikums; vēlreiz pauž dziļas bažas par humanitārā stāvokļa strauju pasliktināšanos Gazas joslā un aicina atcelt visus ierobežojošos pasākumus attiecībā uz personu pārvietošanos un preču apriti, kurus Izraēla piemēro šai teritorijai, bet kuri smagi ietekmē iedzīvotājus; aicina Komisiju un Padomi atrunāt abas puses no darbībām, kas apdraud divu valstu risinājumu, piemēram, apmetņu paplašināšanas; pauž lielu nožēlu par pastāvīgo vardarbību, terora aktiem un kūdīšanu uz vardarbību, kas ir pilnīgā pretrunā centieniem rast miermīlīgu divu valstu risinājumu; uzsver, ka ir svarīgi rīkot palestīniešu vēlēšanas; aicina ES pievērst īpašu uzmanību Izraēlas un palestīniešu konfliktam, ņemot vērā tā ārkārtīgo ilgumu un pašreizējās perspektīvas, kas neļauj nodrošināt reālistisku virzību uz stabilitāti Tuvo Austrumu reģionā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē attiecību normalizēšanos starp Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Bahreinu, Maroku un Sudānu, no vienas puses, un Izraēlu, no otras puses; mudina uz reģionālo sadarbību un atbalsta attiecību normalizēšanu starp Izraēlu un arābu valstīm, veicinot Palestīniešu pašpārvaldes pilnīgu iekļaušanu, saskaņā ar ES un ASV centieniem panākt mieru, drošību un stabilitāti reģionā un ievērojot ANO sistēmu, Arābu valstu miera iniciatīvu un Oslo vienošanās; aicina izmantot šo virzību dialoga un sadarbības veicināšanai reģionā, lai atbalstītu Tuvo Austrumu miera procesu un divu valstu risinājumu, kā arī starptautisko tiesību ievērošanu; norāda, ka Ābrama vienošanās veicina reģiona valstu attiecību reorganizāciju un ir jāņem vērā jebkurā Eiropas stratēģijā, kas paredzēta, lai palīdzētu šim reģionam panākt stabilitāti; aicina Komisiju un Padomi izskatīt kopā ar attiecīgajām arābu valstīm jautājumu par to, kā šo valstu ar Izraēlu noslēgtie attiecību normalizēšanas nolīgumi var veicināt divu valstu risinājumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti apstiprina UNRWA svarīgo devumu stabilitātē un drošībā sarežģītajā augošo humanitāro un attīstības vajadzību kontekstā un aicina ES un plašāku starptautisko sabiedrību palielināt gan politisko, gan finansiālo atbalstu šai aģentūrai, lai nodrošinātu to pilnvaru īstenošanu un arī ņemot vērā to, ka ANO Ģenerālā asambleja 2022. gadā pagarināja tās pilnvaras; uzsver, ka ES finansējumu nedrīkst apturēt, ja nav pierādījumu par līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ES un dalībvalstis risināt sekas, ko Krievijas agresija pret Ukrainu ir radījusi attiecībā uz globālās pārtikas piegādi un cenām, un tādējādi veicināt stabilitāti šajā reģionā; aicina Komisiju prioritārā kārtā pievērsties ietekmei, ko Krievijas agresija pret Ukrainu ir radījusi uz pārtikas nodrošinājumu konkrētās valstīs plašākā Tuvo Austrumu reģionā, priekšroku dodot valstīm, kas ir visneaizsargātākās augstas importa atkarības un sociālās drošības trūkuma dēļ, un nodrošinot, ka finansiālais atbalsts sniedz tiešu labumu visneaizsargātākajām grupām; uzsver, ka konflikts Ukrainā var palielināt inflācijas spiedienu, ko jau izraisījusi Covid-19 pandēmija, un tādējādi padziļināt pārtikas un humanitāro krīzi visatkarīgākajās Tuvo Austrumu valstīs; |
| --- | --- |

18.

Stabilitātes un drošības iespējas

| 19. | uzsver, ka jebkāda veida sadarbībai ir jābalstās uz cilvēku drošības pieeju un starptautisko tiesību ievērošanu, noteikumos balstītu pasaules kārtību un kopīgiem mērķiem par cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina visas ES dalībvalstis neļaut sevi ievilkt reģionālā sāncensībā; uzsver, ka, ņemot vērā notiekošos konfliktus un ziņojumus par iekšējām represijām, ieroču eksports uz dažām Tuvo Austrumu reģiona valstīm var būt pretrunā ES nostājai, kas izklāstīta Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP; aicina nodrošināt uz šo reģionu veiktā ieroču eksporta uzraudzību, izmantojot konsultāciju mehānismu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu, ka kaimiņvalstis pārāk bieži iejaucas cita citas iekšējās krīzēs un ka šāda iejaukšanās, vienalga, vai tā pēc būtības ir politiska, vai pat militāra, ir kaitīga, ilgstoši sabojājot valstu attiecības šajā reģionā un traucējot atrisināt konfliktus; aicina trešās valstis reģionā atturēties no ieroču vai kaujinieku eksportēšanas uz valstīm, kurās valda iekšēji konflikti, vai militāras iejaukšanās citās konflikta valstīs, izmantojot militāras vai paramilitāras grupas, jo šādas darbības veicina reģionālo destabilizāciju, kaitē valsts struktūrām un sponsorē kaujinieku kopumu ar dažādu ideoloģisko orientāciju; šajā sakarībā nosoda to, ka Turcija pastāvīgi pārkāpj Irākas suverenitāti un teritoriālo integritāti; nosoda arī to, ka Irāna nesen izmantoja ballistiskās raķetes un īstenoja bezpilota lidaparātu uzbrukumus Irākas Kurdistānas reģionam, kas ir nepamatots Irākas suverenitātes un teritoriālās integritātes pārkāpums; stingri iebilst pret bezpilota lidaparātu izmantošanu ārpustiesas un eksteritoriālajai nogalināšanai un aicina apņemties attiecīgajos starptautiskajos forumos strādāt pie globāla aizlieguma; jo īpaši izceļ draudus saistībā ar autonomu un tālvadāmu sistēmu izmantošanu šādām operācijām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES pilnībā izmantot jaunos sadarbības un finansiāla atbalsta veidus, piemēram, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” un Eiropas Miera mehānismu, darbojoties saskaņā ar jau noteiktajiem pamatprincipiem un tā, lai veicinātu stabilitāti un cilvēces attīstību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos Tuvajos Austrumos izveidot no masu iznīcināšanas ieročiem brīvu zonu saskaņā ar1995. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pušu pārskatīšanas un pagarināšanas konferencē pieņemto rezolūciju par Tuvajiem Austrumiem un atzinīgi vērtē ES centienus veicināt uzticības vairošanas pasākumus, kas pilnībā, neatgriezeniski un pārbaudāmi atbalsta šo procesu; pauž dziļas bažas par iespējamo kodolieroču izplatīšanu reģionā un aicina ES un dalībvalstis aktivizēt un pastiprināt visus diplomātiskos centienus, lai to novērstu; norāda, ka Izraēla, kas nav Kodolieroču neizplatīšanas līguma puse, jau ilgu laiku ir nenoteiktā kodolvalsts statusā; aicina Izraēlu parakstīt Kodolieroču neizplatīšanas līgumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | visstingrākajā veidā nosoda Irānas plašās represijas pret personām, kas miermīlīgi protestēja pēc tam, kad Irānas varas iestādes noslepkavoja 21 gadu veco Mahsa Amini par režīma obligāto ģērbšanās prasību neievērošanu; pauž vislielāko apbrīnu, cieņu un atbalstu sievietēm un vīriešiem, kuri miermīlīgi iestājas par pamattiesībām un brīvībām, piemēram, sievietes tiesībām nenēsāt galvas lakatu; atzinīgi vērtē Padomes papildu mērķtiecīgās sankcijas pret Irānas režīma augstākajām amatpersonām, kas iesaistītas apspiešanā, tostarp Islāma revolucionāro gvardu korpusu, tikumības policiju un, ņemot vērā pieaugošo cenzūru tiešsaistē, arī informācijas ministru; norāda, ka Parlamentam būtu jāpārtrauc rīkot oficiālas sanāksmes ar Irānas amatpersonām, kamēr uz sešiem tā deputātiem attiecas Irānas mērķtiecīgās sankcijas; atkārtoti pauž atbalstu kopīgajam visaptverošajam rīcības plānam, vienlaikus aicinot panākt visaptverošāku vienošanos par Irānas raķešu programmu; pauž dziļu nožēlu par Irānas nepārtraukto atbalstu represīvajam režīmam Sīrijā un Hezbollah Libānā un tās militāro bezpilota lidaparātu un raķešu eksportu uz Krieviju, neraugoties uz minētās valsts agresijas karu pret Ukrainu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda uz stratēģisko dimensiju, kas piemīt enerģētiskajai sadarbībai Tuvo Austrumu reģionā; uzsver nepieciešamību diversificēt ES energoavotus un aicina EĀDD un Komisiju novērtēt to, kādu ietekmi uz drošību rada jebkurš nolīgums par naftas, gāzes vai ūdeņraža importu Eiropas Savienībā; uzsver, ka reģionālā stabilitāte un labklājība ir svarīgs ES mērķis, ņemot vērā šī reģiona nozīmi ES energoavotu diversifikācijā; aicina ES nevis vienkārši aizstāt gāzes un naftas importu no Krievijas ar ogļūdeņražu piegādi no Tuvajiem Austrumiem, bet gan izmantot iespēju līdz 2022. gadam par divām trešdaļām samazināt atkarību no Krievijas gāzes, lai samazinātu ES kopējo atkarību no fosilā kurināmā un veicināt investīcijas enerģijas ražošanā no atjaunīgajiem energoresursiem un elektrotīklu starpsavienojumos; aicina ES palielināt sadarbību ar plašākā Tuvo Austrumu reģiona valstīm Eiropas zaļā kursa jomā; aicina ES veicināt un atbalstīt reģiona valstu virzību klimata mērķrādītāju sasniegšanā, jo īpaši izmantojot to lielo atjaunīgo energoresursu jaudu; uzskata reģiona balstīšanos uz ogļūdeņraža ieguvi un tirdzniecību par draudiem turpmākajai stabilitātei; aicina ES uzsvērt savstarpējus ieguvumus, ko sniedz sadarbība zaļās pārkārtošanās jomā, jo īpaši ilgtspējīgas izaugsmes priekšrocības salīdzinājumā ar to sarunu partneriem šajā reģionā; aicina ES apsvērt iespēju izveidot atjaunīgās enerģijas partnerību ar plašākā Tuvo Austrumu reģiona valstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir jāapkaro teroristu organizāciju un darbību finansēšana; uzsver, ka ES ir jāpalīdz izbeigt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un apturēt nelikumīgas finanšu plūsmas, pieņemot skaidru stratēģiju, kā novērst trūkumus šādu līdzekļu kontrolē vairākās reģiona valstīs; pauž nožēlu, ka Apvienotie Arābu Emirāti ir patvērums Krievijas oligarhiem, kas apiet Krievijai uzliktās ES sankcijas; uzsver, ka izvērstai un vēsturiskai drošības partnerībai ar reģionu ir vajadzīga vienota pieeja Krievijas agresijai Ukrainā un Eiropas pamatinteresēm; tāpat pauž nožēlu, ka ES uzliktās sankcijas Sīrijas režīmam kopš 2011. gada tiek apietas caur Libānu, Irānu un Krieviju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | stingri nosoda teroristu grupu veiktos terorisma aktus pret kristiešiem šajā reģionā; tādēļ aicina ES un dalībvalstis cieši apņemties palīdzēt likumīgām valdībām cīnīties pret džihādistu tīkliem; atzinīgi vērtē Komisijas un EĀDD centienus no vairākās reģiona valstīs esošajām ES delegācijām izveidot ekspertu tīklu terorisma apkarošanas jomā un sniegt individuāli pielāgotu atbalstu, kā to ir lūgušas vairākas valdības; aicina sistemātiskāk sadarboties radikalizācijas un terorisma novēršanā un apkarošanā, īstenojot mērķtiecīgas, individuāli pielāgotas un regulāri novērtētas civilās programmas; atzinīgi vērtē Komisijas un jo īpaši Ārpolitikas instrumentu dienesta centienus izveidot programmas partnerības attīstīšanai ar vairākām reģiona valstīm ar mērķi apkarot radikalizāciju un terorismu; uzskata, ka šādas individuāli pielāgotas programmas, kuras atbalsta ar materiāliem un finanšu resursiem, kas piemēroti saņēmējvalstu īpašajām vajadzībām, var būt efektīvs drošības sadarbības instruments; tomēr aicina padziļināti novērtēt minēto projektu efektivitāti un nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzēji, kas bieži vien ir no dalībvalstu aģentūrām, nodrošina apmācību, kas ir pienācīga un pielāgota uzņēmēju valstu norādītajām vajadzībām, un pamatojas uz patiesu profesionālo kompetenci; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi Magņitska likumu, kas ir svarīgs ES sankciju instruments, kuru piemēro cilvēktiesību pārkāpējiem; aicina sagatavot ierobežojošus pasākumus pret Irānas amatpersonām, kas ir iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos pret Irānas cilvēktiesību aizstāvjiem, ieslodzītajiem pārliecības dēļ un miermīlīgajiem protestētājiem šajā valstī; |
| --- | --- |

28.

Iedzīvotāji un cilvēktiesības

| 29. | uzsver, ka cilvēku savstarpējiem kontaktiem un sadarbībai tādās jomās kā izglītība, zinātne vai kultūra ir svarīga nozīme reģionā un ka tie var sniegt būtisku ieguldījumu reģiona stabilitātē un atšķirību pārvarēšanā gan ar ES, gan starp dažādām valstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto priekšlikumu par bezvīzu režīma piemērošanu Kuveitas un Kataras pilsoņiem; aicina Komisiju ātri iesaistīties tehniskās apspriedēs, lai nodrošinātu attiecīgo kritēriju izpildi ar galīgo mērķi panākt bezvīzu režīmu Kuveitas un Kataras pilsoņiem; aicina Komisiju atvieglot reģiona studentu piekļuvi programmai “Erasmus+”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, cik svarīga ir pastāvīga un aizvien lielāka ES politiskā un diplomātiskā klātbūtne reģionā, kas veicina stratēģisko politisko dialogu un sekmē saziņu starp reģiona valstīm, lai veicinātu stabilitāti; mudina ES un dalībvalstis palielināt diplomātiskos un politiskos centienus demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā, kā to Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā ir prasījušas nevardarbīgas sabiedrības kustības; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka ES un dalībvalstis pašlaik šajā reģionā ir iesaistītas vairākās militārās operācijās un sadarbībā: ES jūras spēku Somālijas operācija ATALANTA, lai aizsargātu Pasaules Pārtikas programmas kuģus un citus neaizsargātus kuģus un atturētu, novērstu un apspiestu pirātismu un bruņotas laupīšanas jūrā, ES jūras spēku Vidusjūras reģiona operācija IRINI, ASV operācija “Inherent Resolve”, lai atbalstītu partnerspēkus, līdz tie var neatkarīgi sakaut Daesh/ISIS noteiktās Irākas un Sīrijas teritorijās, NATO operācija “Sea Guardian”, ar ko veido jūras drošības spēju, atbalsta jūrlietu situācijas apzināšanos un apkarotu jūras terorismu, kā arī Eiropas Jūras jūrlietu situācijas apzināšanās misiju Hormuza jūras šaurumā; uzskata, ka ar šīm saistībām, kas ir atbilde uz starptautiskajās tiesībās atzītu kolektīvo apdraudējumu, ES sniedz būtisku devumu šā reģiona drošībā; tomēr norāda, ka konkrētu dalībvalstu individuāla iesaistīšanās vietējās krīzēs vai konfliktos, piemēram, Sīrijā vai Lībijā, nav daļa no Eiropas līmenī ciešāk koordinētiem centieniem; uzsver nepieciešamību uzraudzīt un izvērtēt ES klātbūtni no cilvēktiesību viedokļa un ņemt vērā cilvēku drošības kritērijus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu, ka uz plašajiem ielu protestiem daudzās arābu valstīs 2010., 2011. gadā un vēlāk, kuros tika prasītas demokrātiskās reformas, reģiona līderi ir atbildējuši ar autoritārām metodēm, vēl vairāk ierobežojot pilsoņu un iedzīvotāju vārda brīvību, biedrošanās brīvību, pulcēšanās brīvību un preses brīvību; uzsver, ka tiesiskums un cilvēktiesības, laba pārvaldība un korupcijas apkarošana sniedz labumu iedzīvotājiem un sekmē stabilitāti reģionā; uzsver, ka apziņa, ka tevi var patvaļīgi aizturēt un spīdzināt, visiem reģiona iedzīvotājiem rada nepieņemamu nedrošības sajūtu un izraisa lielākus sociālos nemierus, neuzticību un aizvainojumu pret valsts iestādēm; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nosodījumu par to, ka visā reģionā cilvēktiesību aizstāvji, aktīvisti, žurnālisti un par kritiķiem uzskatītās personas cieš no smagām un plašām valsts represijām; aicina ES un dalībvalstu vietējās delegācijas saziņā ar vietējām iestādēm piešķirt lielāku prioritāti cilvēktiesību jautājumiem un nodrošināt, ka tiek pilnībā un pedantiski īstenotas visas ES pamatnostādnes, tostarp pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, un Rīcības plāns par cilvēktiesībām un demokrātiju; prasa ES veicināt iecietību un reliģisko brīvību šajā reģionā; aicina Komisiju nodrošināt, ka mūsu asociācijas nolīgumos ar trešām valstīm iekļautā demokrātiskā klauzula tiek efektīvi piemērota ik reizi, kad ir notikuši skaidri cilvēktiesību pārkāpumi; aicina ES un dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos daudzpusējos forumus, tostarp ANO, lai atjaunotu vai izveidotu neatkarīgus starptautiskus izmeklēšanas un ziņošanas mehānismus ar mērķi risināt smagākos starptautisko humanitāro tiesību un starptautisko cilvēktiesību pārkāpumus Tuvo Austrumu reģionā, jo īpaši spīdzināšanu, piespiedu pazušanu un prettiesisku nogalināšanu; šādā nolūkā aicina vēlreiz izveidot ANO ievērojamo ekspertu grupu Jemenas jautājumā, izveidot ANO uzraudzības un ziņošanas mehānismu par cilvēktiesību pārkāpumiem Ēģiptē un atjaunot pilnvaras ANO neatkarīgajai faktu vākšanas misijai Lībijā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž dziļas bažas par masu novērošanas tehnoloģiju pārdošanas, eksporta, atjaunināšanas un uzturēšanas ietekmi uz cilvēktiesībām šajā reģionā, ņemot vērā tā bēdīgo slavu attiecībā uz šo tehnoloģiju ļaunprātīgu izmantošanu iekšējām represijām; pauž nosodījumu par to, ka šis reģions ļaunprātīgi izmanto tādas spiegošanas tehnoloģijas kā Izraēlas uzņēmuma “NSO Group” izstrādātā spiegprogrammatūra “Pegasus”; uzsver, ka jebkāda spiegprogrammatūras ļaunprātīga izmantošana pret politiskajiem līderiem, žurnālistiem, aktīvistiem vai pilsonisko sabiedrību ir nopietns pamattiesību un pamatbrīvību pārkāpums; uzsver konkrēto apdraudējumu, ko jaunās digitālās tehnoloģijas rada cilvēktiesību aizstāvjiem, opozīcijas pārstāvjiem, žurnālistiem un citām personām, nodrošinot iespēju kontrolēt, ierobežot un apdraudēt viņu darbību; aicina ES uzņemties iniciatīvu, veicinot tūlītēju pasaules mēroga moratoriju spiegprogrammatūras tehnoloģiju tirdzniecībai, nodošanai un izmantošanai, līdz šajā jomā tiks pieņemts stingrs tiesiskais regulējums; aicina ES un dalībvalstis pilnībā nodrošināt cilvēktiesību ievērošanas pienācīgu pārbaudi un jebkāda turpmāka Eiropas novērošanas tehnoloģiju un saistītās tehniskās palīdzības eksporta pienācīgu pārbaudi; prasa ES un dalībvalstīm sadarboties ar trešo valstu valdībām, lai izbeigtu represīvu tiesību aktu praksi kiberdrošības un terorisma apkarošanas jomā; aicina iestādes atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos, tostarp žurnālistus un sabiedrības žurnālistus, un ļaut attīstīties brīvai, neatkarīgai un daudzveidīgai mediju videi, kas ir viņu pašu stabilitātes un drošības ilgtermiņa interesēs; uzsver, cik svarīgi ir cīnīties pret dezinformāciju un viltas ziņu izplatīšanu šajā reģionā, un aicina ES pienācīgi rīkoties, jo īpaši atbalstot neatkarīgos medijus un izglītojošas pilsoniskās iniciatīvas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES vairāk veicināt spēcīgas un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības attīstību šajā reģionā, jo īpaši sadarbojoties ar arodbiedrībām, sieviešu organizācijām un vides organizācijām; norāda, ka ES ir ieinteresēta sadarboties ar vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai gūtu skaidrāku informāciju, izvērtētu un diversificētu savu politiku attiecībā uz šā reģiona valstīm; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības telpas samazināšanās vairākās valstīs apdraud reģionālo stabilitāti; pauž dziļu nožēlu par to, ka vairākās valstīs pēdējo desmit gadu laikā ir krasi samazinājusies biedrošanās brīvība un notiek uzbrukumi pilsoniskās sabiedrības organizācijām ar likumīgām vai faktiskām represijām vai iebaidīšanu; vēlreiz stingri apstiprina, ka pilsonisko un politisko pamattiesību un pamatbrīvību aizstāvība ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju likumīga darba joma, tostarp Tuvo Austrumu reģionā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, cik smaga ir pret sievietēm vērstā vardarbība šajā reģionā, jo īpaši konflikta situācijās; prasa ES un dalībvalstīm aicināt savus sarunu partnerus šajā reģionā palielināt sieviešu līdzdalību konfliktu novēršanā un risināšanā, miera sarunās, miera veidošanā, miera uzturēšanā, humānās palīdzības sniegšanā un pēckonflikta atjaunošanā; šajā sakarībā prasa ES rādīt piemēru un nodrošināt taisnīgu sieviešu pārstāvību ES delegācijās un misijās; aicina ES un dalībvalstis centienos atrisināt konfliktus plašākā Tuvo Austrumu reģionā iestrādāt ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību; atkārtoti aicina pilnībā īstenot ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III un noteikt to par prioritāti visos ES ārējās darbības aspektos; aicina ES un dalībvalstis mudināt visas konflikta puses šajā reģionā veikt īpašus pasākumus sieviešu un meiteņu aizsardzībai pret dzimumu vardarbību bruņota konflikta situācijās, jo īpaši izvarošanu un citiem seksuālās vardarbības veidiem; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt vietējās sieviešu organizācijas, tādējādi veicinot pilnvērtīgu tiesību nodrošināšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina reģiona iestādes jebkuros apstākļos ievērot spīdzināšanas aizliegumu, kas jo īpaši iekļauts Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, kuru ir parakstījusi un ratificējusi lielākā daļa no šīm valstīm; aicina atcelt nāvessodu visā reģionā; pauž nožēlu, ka kopīgajā paziņojumā par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm netika ieviesti cilvēktiesību aizsardzības pasākumi attiecībā uz sadarbību ar Persijas līča valstīm terorisma apkarošanā, un prasa šādus aizsardzības pasākumus stingri piemērot jebkādai sadarbībai šajā jomā ar Persijas līča un Tuvo Austrumu valstīm; ar dziļām bažām norāda uz reģiona valstu ieradumu pieņemt neskaidri izstrādātus “terorisma apkarošanas” tiesību aktus, kuru īstenošana praksē noved pie tā, ka leģitīma un miermīlīga pretēju uzskatu paušana tiek uzskatīta par kriminālnoziegumu; atzinīgi vērtē divpusējo cilvēktiesību dialogu rīkošanu ar Persijas līča arābu valstīm, kā arī Izraēlu, Jordāniju un Libānu; tomēr uzsver, ka šiem dialogiem vajadzētu būt nevis formalitātei, bet gan pasākumiem, kuros cenšas panākt konkrētas apņemšanās un mērķuzdevumus attiecībā uz konkrētu cilvēktiesību progresu partnervalstīs; turklāt uzsver, ka ikgadējiem cilvēktiesību dialogiem nevajadzētu būt vienīgajai iespējai īstenot cilvēktiesību sarunas ar attiecīgajām valstīm; aicina ES un dalībvalstu vadītājus paust bažas un formulēt dialogos paustos ieteikumus visās augsta līmeņa sarunās ar saviem līdziniekiem GCC dalībvalstīs; pauž dziļas bažas par cilvēktiesību stāvokļa pastāvīgo pasliktināšanos Saūda Arābijā, par ko liecina izpildīto nāvessodu skaita pieaugums 2022. gadā un Saūda Arābijas iedzīvotāju, piemēram, Salma al-Shehab, notiesāšanu uz 45 gadiem cietumsoda par sociālo mediju izmantošanu; pauž dziļas bažas par to, ka nav jēgpilnas atbildības par “Washington Post” žurnālista Jamal Khashoggi slepkavību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, cik svarīgi ir ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas noteikti ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, jo tie ir galvenie reģionālās stabilitātes veicinātāji; uzsver, ka ir vēl vairāk jāpastiprina sadarbība starp ES un šā reģiona valstīm, lai īstenotu visus mērķus, jo īpaši tos, kas ir saistīti ar izaicinājumiem, kuru risināšanā ir vajadzīga pasaules mēroga sadarbība, piemēram, klimata pārmaiņām, šajās jomās izstrādājot skaidras stratēģijas, termiņus un mērķus; uzsver, ka labākais veids, kā ES var veicināt drošību un stabilitāti reģionā, ir novērst pamatcēloņus; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram un Persijas līča sadarbības padomes ģenerālsekretāram, kā arī to dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(2)  OV C 342, 6.9.2022., 167. lpp.

(3)  OV C 404, 6.10.2021., 202. lpp.

(4)  Ģenerālsekretāra vietnieks humānās palīdzības jautājumos un ārkārtas palīdzības koordinators Martin Griffiths, ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos Filippo Grandi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas administrators Achim Steiner, “Apvienoto Nāciju Organizācijas humānās palīdzības, bēgļu un attīstības jomās atbildīgo amatpersonu ziņojums par situāciju Sīrijā un reģionā”, 2022. gada 10. maijs.

(5)  ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos, “Sīrijas ārkārtas situācija”, atjaunināts 2021. gada 15. martā.

(6)  ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos, “Irākas bēgļu krīzes skaidrojums”, 2019. gada 7. novembris.

(7)  ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos, “Jemenas krīzes izskaidrojums”, 2022. gada 14. jūlijs.

(8)  Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP.

(9)  Acemoglu, D. et al., ‘Democracy Does Cause Growth’, Journal Of Political Economy, 127. sēj., Nr. 1, 2019., 47.–100. lpp.

(10)  AlMezaini, K., “Humanitarian Foreign Aid of Persay States — Background and Orientations”, Konrad Adenauer Foundation, Politikas ziņojums Nr. 20, 2021. gada janvāris.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/36

---

P9_TA(2022)0409

Diabēta profilakse un pārvaldība un diabēta slimnieku labāka aprūpe ES Pasaules diabēta dienas kontekstā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par diabēta profilaksi un pārvaldību un diabēta slimnieku labāku aprūpi ES Pasaules diabēta dienas kontekstā (2022/2901(RSP))

(2023/C 167/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 168. pantu,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa (IAM) 4. mērķrādītāju, proti, ar profilaksi un ārstēšanu par trešdaļu samazināt priekšlaicīgu mirstību no nepārnēsājamām slimībām un veicināt garīgo veselību un labbūtību, un IAM 3. mērķa 8. mērķrādītāju – panākt, ka visiem tiek nodrošināta vispārēja veselības apdrošināšana, tostarp finanšu riska aizsardzība, piekļuve kvalitatīviem veselības aprūpes pamatpakalpojumiem un piekļuve drošām, efektīvām, kvalitatīvām un cenas ziņā pieejamām pirmās nepieciešamības zālēm un vakcīnām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa (IAM) 4. mērķrādītāju, proti, ar profilaksi un ārstēšanu par trešdaļu samazināt priekšlaicīgu mirstību no nepārnēsājamām slimībām un veicināt garīgo veselību un labbūtību, un IAM 3. mērķa 8. mērķrādītāju – panākt, ka visiem tiek nodrošināta vispārēja veselības apdrošināšana, tostarp finanšu riska aizsardzība, piekļuve kvalitatīviem veselības aprūpes pamatpakalpojumiem un piekļuve drošām, efektīvām, kvalitatīvām un cenas ziņā pieejamām pirmās nepieciešamības zālēm un vakcīnām (1),

| — | ņemot vērā Nepārnēsājamo slimību profilakses un kontroles globālo uzraudzības satvaru, jo īpaši izvirzīto prioritāti apturēt diabēta un aptaukošanās pieaugumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nepārnēsājamo slimību profilakses un kontroles globālo uzraudzības satvaru, jo īpaši izvirzīto prioritāti apturēt diabēta un aptaukošanās pieaugumu (2),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2019. gada 9.–10. aprīlī Ašgabatā, (Turkmenistāna) rīkotās Eiropas augsta līmeņa konferences par nepārnēsājamām slimībām noslēguma ziņojumu “Eiropai jārīkojas: nepārnēsājamu slimību mērķrādītāju izpilde, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2019. gada 9.–10. aprīlī Ašgabatā, (Turkmenistāna) rīkotās Eiropas augsta līmeņa konferences par nepārnēsājamām slimībām noslēguma ziņojumu “Eiropai jārīkojas: nepārnēsājamu slimību mērķrādītāju izpilde, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus” (3),

| — | ņemot vērā PVO Globālo diabēta paktu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO Globālo diabēta paktu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūciju par ES diabēta epidēmijas novēršanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūciju par ES diabēta epidēmijas novēršanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu par Eiropas zāļu stratēģiju (COM(2020)0761) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 24. novembra rezolūciju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu par Eiropas zāļu stratēģiju (COM(2020)0761) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 24. novembra rezolūciju (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumu par Eiropas Vēža uzveikšanas plānu (COM(2021)0044) un Parlamenta 2022. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas spēju stiprināšanu cīņai pret vēzi — ceļā uz visaptverošu un koordinētu stratēģiju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumu par Eiropas Vēža uzveikšanas plānu (COM(2021)0044) un Parlamenta 2022. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas spēju stiprināšanu cīņai pret vēzi — ceļā uz visaptverošu un koordinētu stratēģiju (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES — veselībai”) 2021.–2027. gadam (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES — veselībai”) 2021.–2027. gadam (10),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai par Eiropas veselības datu telpu (COM(2022)0197), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai par Eiropas veselības datu telpu (COM(2022)0197),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2282 (2021. gada 15. decembris) par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2282 (2021. gada 15. decembris) par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 20. jūnija iniciatīvu “Veselīgāka sabiedrība – ES iniciatīva nepārnēsājamo slimību jomā” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 20. jūnija iniciatīvu “Veselīgāka sabiedrība – ES iniciatīva nepārnēsājamo slimību jomā” (12),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības asamblejas 2019. gada 28. maija rezolūciju par zāļu, vakcīnu un citu veselības produktu tirgu pārredzamības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības asamblejas 2019. gada 28. maija rezolūciju par zāļu, vakcīnu un citu veselības produktu tirgu pārredzamības uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā diabēts ir viena no visizplatītākajām nepārnēsājamām slimībām; tā kā ES vairāk nekā 33 miljoni cilvēku sadzīvo ar diabētu; tā kā aplēsts, ka 2030. gadā ar diabētu sirgstošo cilvēku skaits ES palielināsies līdz 38 miljoniem (14); |
| --- | --- |

A.

tā kā diabēts ir viena no visizplatītākajām nepārnēsājamām slimībām; tā kā ES vairāk nekā 33 miljoni cilvēku sadzīvo ar diabētu; tā kā aplēsts, ka 2030. gadā ar diabētu sirgstošo cilvēku skaits ES palielināsies līdz 38 miljoniem (14);

| B. | tā kā aptuveni puse no cilvēkiem, kas slimo ar diabētu, nepanāk vai neuztur optimālu glikozes līmeni asinīs (15), un līdz ar to palielinās ar diabētu saistīto komplikāciju risks, kas noved pie labbūtības pasliktināšanās un citām sekām, kas ietver produktivitātes zudumu un izmaksas sabiedrībai; tā kā Eiropa ir reģions, kurā ir pasaulē vislielākais ar 1. tipa diabēta sirgstošo bērnu un jauniešu skaits (16); |
| --- | --- |

B.

tā kā aptuveni puse no cilvēkiem, kas slimo ar diabētu, nepanāk vai neuztur optimālu glikozes līmeni asinīs (15), un līdz ar to palielinās ar diabētu saistīto komplikāciju risks, kas noved pie labbūtības pasliktināšanās un citām sekām, kas ietver produktivitātes zudumu un izmaksas sabiedrībai; tā kā Eiropa ir reģions, kurā ir pasaulē vislielākais ar 1. tipa diabēta sirgstošo bērnu un jauniešu skaits (16);

| C. | tā kā vairāk nekā 95 % cilvēku, kam ir diabēts, slimo ar 2. tipa diabētu, kura riska faktori ir paaugstināts ķermeņa svars, tabakas lietošana, fizisko aktivitāšu trūkums un neveselīgs uzturs; tā kā 2. tipa diabēts kļūst arvien izplatītāks bērnu un jauniešu vidū (17); |
| --- | --- |

C.

tā kā vairāk nekā 95 % cilvēku, kam ir diabēts, slimo ar 2. tipa diabētu, kura riska faktori ir paaugstināts ķermeņa svars, tabakas lietošana, fizisko aktivitāšu trūkums un neveselīgs uzturs; tā kā 2. tipa diabēts kļūst arvien izplatītāks bērnu un jauniešu vidū (17);

| D. | tā kā ir pierādīts, ka 1. un 2. tipa diabēts negatīvi ietekmē paredzamo mūža ilgumu (18); tā kā tiek lēsts, ka diabēts ir ceturtais galvenais nāves cēlonis Eiropā (19); |
| --- | --- |

D.

tā kā ir pierādīts, ka 1. un 2. tipa diabēts negatīvi ietekmē paredzamo mūža ilgumu (18); tā kā tiek lēsts, ka diabēts ir ceturtais galvenais nāves cēlonis Eiropā (19);

| E. | tā kā izārstēt diabētu pašlaik nav iespējams; |
| --- | --- |

E.

tā kā izārstēt diabētu pašlaik nav iespējams;

| F. | tā kā diabēts var skart visu vecumu un dzīvesveidu cilvēkus; |
| --- | --- |

F.

tā kā diabēts var skart visu vecumu un dzīvesveidu cilvēkus;

| G. | tā kā diabēts nevienlīdzīgi ietekmē dažādas sociālekonomiskās grupas, un sociālekonomiskie faktori nosaka diabēta ietekmi uz cilvēku dzīvi; |
| --- | --- |

G.

tā kā diabēts nevienlīdzīgi ietekmē dažādas sociālekonomiskās grupas, un sociālekonomiskie faktori nosaka diabēta ietekmi uz cilvēku dzīvi;

| H. | tā kā visiem pacientiem ir tiesības uz optimālu ārstēšanu neatkarīgi no viņu finanšu līdzekļiem, dzimuma, vecuma vai valstspiederības, tā kā steidzami ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve drošai, efektīvai un cenas ziņā pieejamai ārstēšanai ES; |
| --- | --- |

H.

tā kā visiem pacientiem ir tiesības uz optimālu ārstēšanu neatkarīgi no viņu finanšu līdzekļiem, dzimuma, vecuma vai valstspiederības, tā kā steidzami ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve drošai, efektīvai un cenas ziņā pieejamai ārstēšanai ES;

| I. | tā kā ES iedzīvotāji joprojām saskaras ar nevienlīdzību profilakses ziņā, viņi nav vienlīdzīgi aizsargāti pret riska faktoriem, nav vienlīdzīgi izglītoti par veselīgu dzīvesveidu un nav vienlīdzīgi aizsargāti pret dezinformāciju; tā kā ES iedzīvotāji atrodas nevienlīdzīgā situācijā, kas attiecas uz savlaicīgu piekļuvi cenas ziņā pieņemamai un augstas kvalitātes ārstēšanai un aprūpei, un šī situācija ir atšķirīga gan starp dalībvalstīm, gan starp vienas valsts dažādiem reģioniem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES iedzīvotāji joprojām saskaras ar nevienlīdzību profilakses ziņā, viņi nav vienlīdzīgi aizsargāti pret riska faktoriem, nav vienlīdzīgi izglītoti par veselīgu dzīvesveidu un nav vienlīdzīgi aizsargāti pret dezinformāciju; tā kā ES iedzīvotāji atrodas nevienlīdzīgā situācijā, kas attiecas uz savlaicīgu piekļuvi cenas ziņā pieņemamai un augstas kvalitātes ārstēšanai un aprūpei, un šī situācija ir atšķirīga gan starp dalībvalstīm, gan starp vienas valsts dažādiem reģioniem;

| J. | tā kā diabēts ir daudzu veselības komplikāciju cēlonis, un trešdaļai cilvēku, kuriem ir diabēts, veidojas diabētiskā retinopātija (20), savukārt viena trešdaļa cilvēku saslimst ar sirds un asinsvadu slimībām (21); tā kā četras piektdaļas no nieru slimībām pēdējā stadijā ir sastopams cilvēkiem ar 2. tipa diabētu un/vai hipertensiju (22); tā kā diabēts izraisa priekšlaicīgu mirstību un invaliditāti (aklumu, amputācijas, sirds mazspēju); |
| --- | --- |

J.

tā kā diabēts ir daudzu veselības komplikāciju cēlonis, un trešdaļai cilvēku, kuriem ir diabēts, veidojas diabētiskā retinopātija (20), savukārt viena trešdaļa cilvēku saslimst ar sirds un asinsvadu slimībām (21); tā kā četras piektdaļas no nieru slimībām pēdējā stadijā ir sastopams cilvēkiem ar 2. tipa diabētu un/vai hipertensiju (22); tā kā diabēts izraisa priekšlaicīgu mirstību un invaliditāti (aklumu, amputācijas, sirds mazspēju);

| K. | tā kā atsevišķus 2. tipa diabēta veidus, diabētu grūtniecības laikā, ar diabētu saistītas komplikācijas un citas diabēta sekas var novērst, īstenojot rīcībpolitikas, ar ko risina veselības stāvokļa maināmos riska faktorus, piemēram, veicinot aktīvu dzīvi bez tabakas un piekļuvi veselīgai pārtikai, kā arī rīcībpolitikas, ar ko pievēršas vides, kultūras un sociālekonomiskiem veselības determinantiem un veicina agrīnu diagnosticēšanu un rīcību; tā kā diabēts tomēr bieži tiek diagnosticēts pārāk vēlu, un apmēram viena trešdaļa cilvēku, kuri ES dzīvo ar diabētu, pašlaik neapzinās savu saslimšanu (23); |
| --- | --- |

K.

tā kā atsevišķus 2. tipa diabēta veidus, diabētu grūtniecības laikā, ar diabētu saistītas komplikācijas un citas diabēta sekas var novērst, īstenojot rīcībpolitikas, ar ko risina veselības stāvokļa maināmos riska faktorus, piemēram, veicinot aktīvu dzīvi bez tabakas un piekļuvi veselīgai pārtikai, kā arī rīcībpolitikas, ar ko pievēršas vides, kultūras un sociālekonomiskiem veselības determinantiem un veicina agrīnu diagnosticēšanu un rīcību; tā kā diabēts tomēr bieži tiek diagnosticēts pārāk vēlu, un apmēram viena trešdaļa cilvēku, kuri ES dzīvo ar diabētu, pašlaik neapzinās savu saslimšanu (23);

| L. | tā kā uzturvērtības marķējums iepakojuma priekšpusē palīdz iedzīvotājiem izdarīt veselīgāku pārtikas produktu izvēli un līdz ar to novērst neveselīgu pārtikas patēriņu, kurā ir daudz sāls, tauku un cukura, un novērst aptaukošanos, kas ir viens no galvenajiem riska faktoriem, kurš noved pie 2. tipa diabēta veidošanās; |
| --- | --- |

L.

tā kā uzturvērtības marķējums iepakojuma priekšpusē palīdz iedzīvotājiem izdarīt veselīgāku pārtikas produktu izvēli un līdz ar to novērst neveselīgu pārtikas patēriņu, kurā ir daudz sāls, tauku un cukura, un novērst aptaukošanos, kas ir viens no galvenajiem riska faktoriem, kurš noved pie 2. tipa diabēta veidošanās;

| M. | tā kā cilvēkus, kas slimo ar diabētu, Covid-19 skar vissmagāk, turklāt ne tikai saistībā ar risku, ka slimības gaita varētu būt smaga, bet arī saistībā ar risku veidoties komplikācijām vēlākā dzīves posmā, jo pandēmijas laikā tikusi pārtraukta aprūpe (24); |
| --- | --- |

M.

tā kā cilvēkus, kas slimo ar diabētu, Covid-19 skar vissmagāk, turklāt ne tikai saistībā ar risku, ka slimības gaita varētu būt smaga, bet arī saistībā ar risku veidoties komplikācijām vēlākā dzīves posmā, jo pandēmijas laikā tikusi pārtraukta aprūpe (24);

| N. | tā kā diabēts ir sarežģīta un daudzfaktoru slimība, jo mijiedarbojas ar citiem veselības stāvokļiem un visiem aprūpes līmeņiem; tā kā slimības profilakse, ārstēšana un pārvaldība var norādīt uz veselības aprūpes sistēmas kvalitāti, efektivitāti, sniegumu un noturību; tā kā diabēta efektīva pārvaldība un aprūpe nodrošina arī labākus rezultātus saistībā ar citām nepārnēsājamām slimībām un citām slimībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā diabēts ir sarežģīta un daudzfaktoru slimība, jo mijiedarbojas ar citiem veselības stāvokļiem un visiem aprūpes līmeņiem; tā kā slimības profilakse, ārstēšana un pārvaldība var norādīt uz veselības aprūpes sistēmas kvalitāti, efektivitāti, sniegumu un noturību; tā kā diabēta efektīva pārvaldība un aprūpe nodrošina arī labākus rezultātus saistībā ar citām nepārnēsājamām slimībām un citām slimībām;

| O. | tā kā 100 gadus pēc revolucionārās insulīna atklāšanas joprojām pastāv daudzas nevienlīdzības gan pasaulē, gan starp dalībvalstīm un to iekšienē attiecībā uz piekļuvi aprūpei, izglītībai, autonomijai, zālēm, rīkiem, ar ko uzrauga cukura līmeni asinīs, piegādēm, tehnoloģijām un veselības rezultātiem (25); tā kā joprojām ir vajadzīgi pētījumi, ar ko skaidri identificētu personalizētus riska faktorus 1. tipa diabētam, palīdzētu noteikt, kā vislabāk nodrošināt 1. tipa diabēta agrīnu diagnozi, un apzinātu pacientus, kurus nākotnē varētu ārstēt ar imunoloģiskām metodēm; tā kā ir vajadzīgi arī turpmāki pētījumi, tostarp uzvedības pētījumi, lai uzlabotu un precizētu ietekmīgākos intervences pasākumus 2. tipa diabēta profilaksei un pārvaldībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā 100 gadus pēc revolucionārās insulīna atklāšanas joprojām pastāv daudzas nevienlīdzības gan pasaulē, gan starp dalībvalstīm un to iekšienē attiecībā uz piekļuvi aprūpei, izglītībai, autonomijai, zālēm, rīkiem, ar ko uzrauga cukura līmeni asinīs, piegādēm, tehnoloģijām un veselības rezultātiem (25); tā kā joprojām ir vajadzīgi pētījumi, ar ko skaidri identificētu personalizētus riska faktorus 1. tipa diabētam, palīdzētu noteikt, kā vislabāk nodrošināt 1. tipa diabēta agrīnu diagnozi, un apzinātu pacientus, kurus nākotnē varētu ārstēt ar imunoloģiskām metodēm; tā kā ir vajadzīgi arī turpmāki pētījumi, tostarp uzvedības pētījumi, lai uzlabotu un precizētu ietekmīgākos intervences pasākumus 2. tipa diabēta profilaksei un pārvaldībai;

| P. | tā kā visās dalībvalstīs diabēts rada aptuveni 9 % no veselības aprūpes izdevumiem (26) un tā kā līdz pat 75 % no šīm izmaksām varētu būt saistīti ar potenciāli novēršamām komplikācijām (27); tā kā nolūkā samazināt atsevišķu diabēta veidu sastopamību, izplatību un komplikācijas profilakse ir efektīvāka nekā jebkura ārstēšana, kā arī ir izmaksu ziņā tā ir visefektīvākā ilgtermiņa diabēta kontroles stratēģija; |
| --- | --- |

P.

tā kā visās dalībvalstīs diabēts rada aptuveni 9 % no veselības aprūpes izdevumiem (26) un tā kā līdz pat 75 % no šīm izmaksām varētu būt saistīti ar potenciāli novēršamām komplikācijām (27); tā kā nolūkā samazināt atsevišķu diabēta veidu sastopamību, izplatību un komplikācijas profilakse ir efektīvāka nekā jebkura ārstēšana, kā arī ir izmaksu ziņā tā ir visefektīvākā ilgtermiņa diabēta kontroles stratēģija;

| Q. | tā kā cilvēkiem, kas slimo ar diabētu, pašiem ir jāpārvalda savs veselības stāvoklis, un dažas reizes gadā veselības aprūpes speciālisti sniedz sporādisku ieguldījumu vai atbalstu; tā kā diabēta radītais slogs indivīdiem un viņu ģimenēm ir ne vien finansiāls, bet arī saistīts ar milzīgām psihosociālām problēmām un dzīves kvalitātes pazemināšanos; tā kā ar cukura līmeņa asinīs pašmērīšanu saistītās inovācijas uzlabo un atvieglina cukura līmeņa regulēšanu asinīs; tā kā ir lietderīgi atbalstīt šādu inovāciju strauju pieejamību diabēta pacientiem, jo tās uzlabo sekmīgu diabēta pārvaldību, līdz ar to novēršot veselības komplikācijas un no tām izrietošās veselības izmaksas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā cilvēkiem, kas slimo ar diabētu, pašiem ir jāpārvalda savs veselības stāvoklis, un dažas reizes gadā veselības aprūpes speciālisti sniedz sporādisku ieguldījumu vai atbalstu; tā kā diabēta radītais slogs indivīdiem un viņu ģimenēm ir ne vien finansiāls, bet arī saistīts ar milzīgām psihosociālām problēmām un dzīves kvalitātes pazemināšanos; tā kā ar cukura līmeņa asinīs pašmērīšanu saistītās inovācijas uzlabo un atvieglina cukura līmeņa regulēšanu asinīs; tā kā ir lietderīgi atbalstīt šādu inovāciju strauju pieejamību diabēta pacientiem, jo tās uzlabo sekmīgu diabēta pārvaldību, līdz ar to novēršot veselības komplikācijas un no tām izrietošās veselības izmaksas;

| R. | tā kā nav tāda ES tiesiskā regulējuma, ar ko nepieļautu diskrimināciju pret cilvēkiem, kuri slimo ar diabētu vai citām hroniskām slimībām, un aizspriedumi pret diabēta slimniekiem joprojām ir plaši izplatīti visā ES, proti, skolās, darbā pieņemšanā, darba vietās, apdrošināšanas polisēs un novērtējumos par autovadītāja apliecību izsniegšanu; tā kā iepriekšējos gados uzkrātās zināšanas par diabētu, kā arī ārstēšanas un tehnoloģiju tendences nozīmē, ka cilvēki ar diabētu var daudz precīzāk un pastāvīgi kontrolēt cukura līmeni asinīs, kas viņiem ļauj ikdienas darbībās pārvarēt iepriekš noteiktos riskus; |
| --- | --- |

R.

tā kā nav tāda ES tiesiskā regulējuma, ar ko nepieļautu diskrimināciju pret cilvēkiem, kuri slimo ar diabētu vai citām hroniskām slimībām, un aizspriedumi pret diabēta slimniekiem joprojām ir plaši izplatīti visā ES, proti, skolās, darbā pieņemšanā, darba vietās, apdrošināšanas polisēs un novērtējumos par autovadītāja apliecību izsniegšanu; tā kā iepriekšējos gados uzkrātās zināšanas par diabētu, kā arī ārstēšanas un tehnoloģiju tendences nozīmē, ka cilvēki ar diabētu var daudz precīzāk un pastāvīgi kontrolēt cukura līmeni asinīs, kas viņiem ļauj ikdienas darbībās pārvarēt iepriekš noteiktos riskus;

| S. | tā kā ir pierādīts, ka cilvēki ar diabētu un citām nepārnēsājamām slimībām ir pakļauti lielam riskam, ka humanitārās ārkārtas situācijās viņu aprūpe varētu tikt pārtraukta un rastos nopietnāki simptomi un komplikācijas; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir pierādīts, ka cilvēki ar diabētu un citām nepārnēsājamām slimībām ir pakļauti lielam riskam, ka humanitārās ārkārtas situācijās viņu aprūpe varētu tikt pārtraukta un rastos nopietnāki simptomi un komplikācijas;

| T. | tā kā vairāki ES pasākumi ir mērķēti uz diabēta apkarošanu, piemēram, Padomes 2006. gada secinājumi par veselīga dzīvesveida veicināšanu un diabēta profilaksi un Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par ES diabēta epidēmijas novēršanu; tā kā ir stingrs pamats tam, lai pastiprinātu šos centienus, reaģējot uz aizvien pieaugošo diabēta slogu un steidzamo nepieciešamību vajadzību veikt stingrus pasākumus, jo īpaši ņemot vērā ES līmenī saskaņotu centienu pievienoto vērtību; tā kā iniciatīva “Veselīgāka sabiedrība – ES iniciatīva nepārnēsājamo slimību jomā” pievēršas atsevišķām dalībvalstu vajadzībām un prasībām, kas izvirzītas Parlamenta 2012. gada rezolūcijā, bet tai trūkst skaidra satvara rīcībai dalībvalstīs un tai nav konkrētu uzdevumu un mērķrādītāju, kas ļautu noteikt mērķus un novērtēt progresu, |
| --- | --- |

T.

tā kā vairāki ES pasākumi ir mērķēti uz diabēta apkarošanu, piemēram, Padomes 2006. gada secinājumi par veselīga dzīvesveida veicināšanu un diabēta profilaksi un Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par ES diabēta epidēmijas novēršanu; tā kā ir stingrs pamats tam, lai pastiprinātu šos centienus, reaģējot uz aizvien pieaugošo diabēta slogu un steidzamo nepieciešamību vajadzību veikt stingrus pasākumus, jo īpaši ņemot vērā ES līmenī saskaņotu centienu pievienoto vērtību; tā kā iniciatīva “Veselīgāka sabiedrība – ES iniciatīva nepārnēsājamo slimību jomā” pievēršas atsevišķām dalībvalstu vajadzībām un prasībām, kas izvirzītas Parlamenta 2012. gada rezolūcijā, bet tai trūkst skaidra satvara rīcībai dalībvalstīs un tai nav konkrētu uzdevumu un mērķrādītāju, kas ļautu noteikt mērķus un novērtēt progresu,

| 1. | pauž dziļu nožēlu, ka aizvien vairāk cilvēku nākas sadzīvot ar diabētu, un ir solidārs ar šīs smagās slimības pacientiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina par 2030. gada globālajiem tvēruma mērķrādītājiem diabētam, kas pieņemti 75. Pasaules Veselības asamblejā un ietver mērķi diagnosticēt 80 % diabēta slimnieku; panākt, ka 80 % ir laba glikēmijas kontrole; panākt, ka 80 % cilvēku ar diagnosticētu diabētu ir laba asinsspiediena kontrole; panākt, ka 60 % cilvēku ar diabētu, kuriem ir 40 vai vairāk gadu, saņem statīnus; un panākt, ka 100 % cilvēku ar 1. tipa diabētu ir piekļuve cenas ziņā pieejamam kvalitatīvam insulīnam un ka viņi paši spēj kontrolēt glikozes līmeni asinīs; uzsver, ka ES tvēruma mērķrādītājiem 2030. gadam vajadzētu būt vēl vērienīgākiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas un PVO Eiropas reģionālā biroja kopīgo paziņojumu PVO Eiropas reģionālās komitejas 70. sesijā 2020. gadā, kurā pauda solījumu stiprināt jau tā spēcīgo partnerību un pielāgot to jaunajām veselības prioritātēm, tostarp visaptverošai reaģēšanai uz nepārnēsājamām slimībām (28); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzteic izstrādāto iniciatīvu “Veselīgāka sabiedrība – ES iniciatīva nepārnēsājamo slimību jomā” un aicina dalībvalstis izmantot dokumentā izklāstīto paraugpraksi un finansējumu, kas pieejams no dažādām ES programmām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis izrādīt politisku apņemšanos un izvirzīt vērienīgus mērķrādītājus, lai Eiropā apturētu ar diabētu sirgstošo skaita pieauguma tendenci, samazinātu nevienlīdzību starp ES iedzīvotājiem un uzlabotu diabēta slimnieku aprūpi un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šajā sakarībā uzsver, ka Komisijai jāīsteno iniciatīva “Veselīgāka sabiedrība – ES iniciatīva nepārnēsājamo slimību jomā” un inter alia jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu un īstenotu kopīgus, standartizētus kritērijus un diabēta datu vākšanas metodes un lai vāktu, reģistrētu, uzraudzītu un pārvaldītu visaptverošus epidemioloģiskos datus par diabētu, kā arī ekonomiskos datus par diabēta profilakses un pārvaldības izmaksām ES, kas ietver pacientu izvēli un pacientu ģenerētos datus; uzsver, ka paraugprakses veicināšana un izplatīšana un atbalsts pētījumiem par klīnisko intervenču un profilakses programmu efektivitāti nodrošinās labākus rezultātus ne tikai attiecībā uz diabētu, bet arī visām citām diabēta komplikācijām un blakusslimībām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis izstrādāt, īstenot un uzraudzīt nacionālos diabēta plānus un stratēģijas ar salīdzināmiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kas ietver riska mazināšanas un skrīninga/agrīnas rīcības komponentu, lai cita starpā pievērstos veselības sociālekonomiskajiem determinantiem, popularizētu veselībai labvēlīgu vidi un veselības un digitālo pratību, sekmētu izglītošanu un informētības palielināšanu, kas mērķēta gan uz iedzīvotājiem kopumā, gan jo īpaši augsta riska grupām (piemēram, cilvēkiem ar prediabētu) un kas izstrādāta nolūkā samazināt nevienlīdzību un optimizēt veselības aprūpes resursus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visas ES darbības un dokumenti visās darba jomās satur visjaunākos pierādījumus, jo īpaši attiecībā uz maināmiem riska faktoriem un riska samazināšanas pasākumiem, un sniedz precīzu priekšstatu par diabētu nolūkā apkarot stigmatizāciju un diskrimināciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš visu nepārnēsājamo slimību profilaksei, un aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt, īstenot un izvērtēt pienācīgi finansētus profilakses plānus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu, ka veselības jomā ES ir liela nevienlīdzība, tostarp saistībā ar nepārnēsājamo slimību profilaksi; prasa apzināt mazaizsargātas, marginalizētas, sociāli atstumtas iedzīvotāju grupas un cilvēkus, kas dzīvo attālos apgabalos (piemēram, lauku, nomaļos vai tālākos reģionos, kuri atrodas tālu no medicīnas centriem), un aicina pievērst šiem cilvēkiem īpašu uzmanību, lai viņiem būtu piekļuve profilakses pakalpojumiem; šajā sakarībā uzskata, ka profilakse ir jāskata arī sociālā taisnīguma kontekstā, kas ietver sistēmiskas pārmaiņas, īstenojot visas sabiedrības mēroga valsts rīcībpolitikas, kuras pārsniedz individuālas uzvedības izmaiņas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis nodrošināt pacientiem nepārtrauktu piekļuvi primārajai un sekundārajai aprūpei un diabēta ārstēšanai un tehnoloģijām, tostarp e-veselības tehnoloģijām, piemēram, glikozes uzraudzības sistēmām un jaunām insulīna padeves sistēmām, un palīdzēt pacientiem iegūt un uzturēt prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai viņi visa mūža garumā spētu kompetenti pārvaldīt slimību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir būtiski nepārnēsājamas slimības vērtēt no skatupunkta, ka cilvēka, dzīvnieku un vides veselība ir nesaraujami saistīta un ka tādēļ visas darbības nepārnēsājamu slimību apkarošanai stingri jābalsta uz pieeju “Viena veselība”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik būtiski ir ES veselības tiesību akti un darbības, tostarp Direktīva par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē (29), pārskatītās pilnvaras ES sabiedrības veselības aģentūrām, ierosinātā regula par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem (COM(2020)0727), Tabakas izstrādājumu direktīva (30), programma “ES — veselībai” un farmācijas stratēģija hronisku slimību profilaksei un veselības risku novēršanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver veselīgas pārtikas vides būtisko nozīmi nepārnēsājamu slimību profilaksē un aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt darbības, lai veselīgākā un ilgtspējīgākā pārtika būtu arī cenas ziņā vispieejamākā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka nepārnēsājamu slimību maināmie riska faktori ir jārisina ar rīcībpolitikām, kas veicina aktīvu dzīvi bez tabakas, piekļuvi veselīgai pārtikai un fiziskām aktivitātēm un kas pievēršas vides, kultūras un sociālekonomiskajiem faktoriem, kuri noved pie sliktas veselības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatē, ka aptaukošanos uzskata par galveno riska faktoru 2. tipa diabētam; uzsver veselīga uztura nozīmi 2. tipa diabēta profilaksē un pārvaldībā; uzsver, ka atsevišķus diabēta riskus var mazināt, ja palielina ilgtspējīgi iegūtu augu un augu izcelsmes pārtikas, piemēram, svaigu augļu un dārzeņu, pilngraudu produktu un pākšaugu, patēriņu (31); turklāt uzsver, ka jāpievēršas pārmērīgam gaļas un ļoti transformētu produktu, kā arī augsta cukura, sāls un tauku satura produktu patēriņam; pauž atzinību, ka ir pārskatīta ES programma skolu apgādei ar augļiem, dārzeņiem un pienu un ES lauksaimniecības produktu veicināšanas politika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis iedrošināt patērētājus un palīdzēt viņiem izdarīt apzinātu, veselīgu un ilgtspējīgu pārtikas produktu izvēli, ko panāktu, pieņemot obligātu un saskaņotu ES uzturvērtības marķējumu iepakojuma priekšpusē, kas izstrādāts, pamatojoties uz stabiliem un neatkarīgiem zinātniskiem pierādījumiem; pauž atzinību, ka ES Garantijā bērniem uzmanība pievērsta veselīgam uzturam, un prasa izstrādāt jaunu ES rīcības plānu attiecībā uz bērnu aptaukošanos; atbalsta fiskālos pasākumus, kuru mērķis ir svaigu pārtiku (piemēram, augļus un dārzeņus, pākšaugus un pilngraudu produktus) padarīt cenas ziņā pieņemamāku un pieejamāku valstu līmenī, jo īpaši cilvēkiem ar zemiem ienākumiem; mudina dalībvalstis izmantot cenu rīcībpolitikas, piemēram, pievienotās vērtības nodokļa diferenciāciju, un tirdzniecības kontroles, lai ietekmētu pieprasījumu pēc pārtikas un dzērieniem ar zemu piesātināto tauku, transtaukskābju, sāls un cukura saturu, šādu produktu pieejamību un pieņemamību cenas ziņā; atbalsta dalībvalstu centienus pārskatīt attiecīgos noteikumus, ar ko ierobežotu saldinātu dzērienu un pārstrādātu pārtikas produktu ar augstu tauku, sāls un cukura saturu reklāmu, tostarp reklāmu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, un šajā ziņā ar nepacietību gaida paziņotos tiesību aktu priekšlikumus saistībā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka tabaka, kaitīgs alkohola patēriņš un vides piesārņojums ir riska faktori, kas raksturīgi citām hroniskām slimībām; atkārtoti prasa ciešā sadarbībā ar Veselības veicināšanas, slimību profilakses un nepārnēsājamu slimību pārvaldības koordinācijas grupu izstrādāt integrētu hronisko slimību profilakses programmu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vēlreiz uzsver, ka Eiropas zaļais kurss ir svarīgs slimību profilaksi veicinošs faktors Eiropā, samazinot gaisa, pārtikas, ūdens un augsnes piesārņojumu un ķīmisko vielu iedarbību un nodrošinot piekļuvi veselīgai pārtikai un informāciju par šādu pārtiku; prasa izvērtēt rīcībpolitiku ietekmi uz nepārnēsājamu slimību sastopamību, lai tās integrētu stratēģijā “No lauka līdz galdam”, ilgtspēju sekmējošā ķimikāliju stratēģijā, bezemisiju stratēģijā un no toksikantiem brīvas vides stratēģijā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt nacionālo veselības pakalpojumu digitalizāciju un jaunu rīku un tehnoloģiju pieņemšanu, kas ļautu efektīvāk vākt datus, uzraudzīt tos un ar tiem rīkoties, lai uzlabotu pašaprūpi, samazinātu riskus, kas saistīti ar diabēta komplikācijām un citām diabēta sekām, un uzlabotu dzīves kvalitāti; uzsver, ka jebkādai digitālajai pārejai veselības aprūpes jomā jāiet roku rokā ar uzlabotu digitālo veselībpratību, tai jābūt lietotājdraudzīgai un mērķētai uz pacientu un jāveicina uzticēšanās, nodrošinot augstus datu privātuma un kiberdrošības standartus; šajā sakarībā uzsver potenciālu, kāds ir Eiropas veselības datu telpai attiecībā uz nepārnēsājamām slimībām, tostarp diabētu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju strukturētā veidā sadarboties ar pacientu organizācijām un cilvēkiem, kas slimo ar diabētu un citām hroniskām slimībām, un mudināt, lai tiktu izstrādāts vienots rezultatīvu pasākumu kopums, kas būtu visvairāk vajadzīgs cilvēkiem ar diabētu un ko varētu izmantot regulatīvajā novērtēšanā un lēmumu pieņemšanā par cenu noteikšanu un kompensācijām, kā arī attiecīgo rīcībpolitiku, tostarp nacionālo diabēta plānu un izpratnes veicināšanas programmu, izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju arī turpmāk pārredzamā veidā sniegt finansiālu atbalstu galvenajām nevalstiskajām organizācijām, tostarp tām, kas atbalsta un pārstāv pacientus, patērētājus un veselības aprūpes speciālistus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis pārskatīt un vajadzības gadījumā pilnveidot valsts aprūpes modeļus, galveno uzmanību pievēršot uz cilvēku orientētai un pilnībā integrētai aprūpei visā ārstniecībā, kas jo īpaši ietver slimību profilaksi, diabēta komplikāciju profilaksi un garīgās veselības atbalstu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt un novērst šķēršļus gan cilvēkam, gan analogajam insulīnam un nodrošināt pieņemamas cenas gan lietotājiem, gan valstu veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm konkrētus norādījumus, kā humanitārās ārkārtas situācijās nodrošināt nepārtrauktu ārstēšanu cilvēkiem, kas slimo ar diabētu, un uzsver, ka humānās palīdzības pasākumu laikā ir jānodrošina diabēta slimnieku aprūpe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju atbalstīt primārās un tuvās aprūpes prasmju pilnveidi visās dalībvalstīs, nodrošinot aprūpes integrāciju un nepārtrauktību, kurā uzmanība pievērsta speciālistu sadarbībai daudzdisciplīnu aprūpes komandās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot Eiropas un starp dalībvalstīm veikto diabētu pētījumu koordināciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētījumus par trūkstošajām klīniskajām vajadzībām diabēta aprūpē un daudzajām blakusslimībām un komplikācijām, ņemot vērā vajadzību uzlabot dzīves kvalitāti cilvēkiem, kuri sadzīvo ar diabētu un citām hroniskām slimībām; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt ražošanas jaudas saistībā ar kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu insulīna, injekcijas ierīču un glikozes uzraudzības instrumentu ražošanu, lai uzlabotu konkurenci, valsts apgādi un pacientu piekļuvi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver izcilības nozīmi medicīniskajā pētniecībā un inovācijā Savienībā un aicina Komisiju šajā ziņā balstīties uz Eiropas Vēža uzveikšanas plāna darbu; vēlreiz pauž 2021. gada 24. novembra rezolūcijā minēto aicinājumu atbalstīt papildu pētījumus nepietiekami pārstāvētās iedzīvotāju grupās, tādās kā vecāka gadagājuma cilvēki, bērni, sievietes un pacienti ar blakusslimībām, ietverot aptaukošanos kā primāro saslimstību, kā arī gadījumus, kad tā ir kā hroniskas slimības vārteja uz citām nepārnēsājamām slimībām, piemēram, diabētu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas, ka zāļu pieejamība un pieņemamība cenas ziņā joprojām ir problēma valstu veselības aprūpes sistēmām un ka inovatīvas zāles ir dārgas vai dažās dalībvalstīs pat nav laistas tirgū komerciālu apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, ka ES finansējumu biomedicīnas pētniecībai un attīstībai piešķir, ja tiek nodrošināta pilnīga ieguldījumu pārredzamība un izsekojamība, piegāde visās dalībvalstīs un tiek sekmēti labākie izveseļošanās rezultāti pacientiem, tostarp attiecībā uz saražoto zāļu pieejamību un pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju periodiski izvērtēt un pārskatīt stimulu sistēmu, palielināt cenu pārredzamību un apzināt faktorus, kas ierobežo zāļu pieejamību pacientiem un cenas pieņemamību; bez tam aicina Komisiju pievērsties zāļu trūkuma pamatcēloņiem un ierosināt ilgtspējīgus risinājumus, ar ko turklāt veicina patentētu un pēcpatentaizsardzības zāļu konkurenci un ģenērisko un biolīdzīgo zāļu savlaicīgu ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti aicina garantēt, ka pētniecības prioritātes nosaka pacientu un sabiedrības veselības vajadzības un ka publiskie līdzekļi tiek ieguldīti pārredzami, nodrošinot šādās partnerībās un ar publisko līdzekļu atbalstu izstrādāto zāļu pieejamību un pieņemamību cenas ziņā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju pārskatīt attiecīgo darba aizsardzības tiesisko regulējumu un ceļu satiksmes drošības tiesību aktus, lai turpmāk nepieļautu ar diabētu sirgstošo cilvēku diskrimināciju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pastāvīgu atbalstu diabēta finansējumam saskaņā ar pašreizējām un turpmākām ES pētniecības pamatprogrammām, kas ietver pētījumus par integrētiem aprūpes modeļiem, efektīviem pasākumiem diabēta novēršanā un pārvaldībā un digitālo tehnoloģiju ietekmi uz diabēta pašaprūpi un uzvedības maiņu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  https://sdgs.un.org/goals

(2)  NCD Global Monitoring Framework (World Health Organization)

(3)  https://apps.who.int/iris/handle/10665/347381

(4)  https://www.who.int/initiatives/the-who-global-diabetes-compact

(5)  OV C 251 E, 31.8.2013., 47. lpp.

(6)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(7)  OV C 184, 5.5.2022., 2. lpp.

(8)  OV C 224, 8.6.2022., 47. lpp.

(9)  OV C 342, 6.9.2022., 109. lpp.

(10)  OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.

(11)  OV L 458, 22.12.2021., 1. lpp.

(12)  https://health.ec.europa.eu/publications/eu-non-communicable-diseases-ncds-initiative-guidance-document_en

(13)  https://op.europa.eu/webpub/empl/european-pillar-of-social-rights/en/

(14)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/diabetes_en

(15)  https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/1479164116679775

(16)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(17)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/diabetes

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7673790/

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/327971/9789289041904-eng.pdf

(20)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/26605370/

(21)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5994068/

(22)  https://idf.org/our-activities/care-prevention/diabetes-and-the-kidney.html

(23)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(24)  https://idf.org/our-network/regions-members/europe/covid-19.html

(25)  https://www.mepinterestgroupdiabetes.eu/wp-content/uploads/2021/03/MMD-BLUEPRINT-FOR-ACTION-ON-DIABETES.pdf

(26)  https://www.idf.org/our-network/regions-members/europe/europe-news/487:idf-europe-statement-on-the-eu-ncd-initiative-%E2%80%93-healthier-together%C2%A0.html

(27)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/17853332/

(28)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-11/2020_who_euro_cooperation_en_0.pdf

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē. OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.

(30)  OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.

(31)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5466941

---

Ceturtdiena, 2022. gada 24. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/43

---

P9_TA(2022)0417

Cilvēktiesību situācija Afganistānā, jo īpaši sieviešu tiesību stāvokļa pasliktināšanās un uzbrukumi izglītības iestādēm

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību situāciju Afganistānā, jo īpaši sieviešu tiesību stāvokļa pasliktināšanos un uzbrukumiem izglītības iestādēm (2022/2955(RSP))

(2023/C 167/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Afganistānā, īpaši 2021. gada 16. septembra (1) un 2022. gada 7. aprīļa (2) rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Afganistānā, īpaši 2021. gada 16. septembra (1) un 2022. gada 7. aprīļa (2) rezolūciju,

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 14. novembra secinājumus par sievietēm, mieru un drošību un 2021. gada 15. septembra secinājumus par Afganistānu, kuros izklāstīti pieci kritēriji ES sarunām ar de facto talibu vadītajām iestādēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 14. novembra secinājumus par sievietēm, mieru un drošību un 2021. gada 15. septembra secinājumus par Afganistānu, kuros izklāstīti pieci kritēriji ES sarunām ar de facto talibu vadītajām iestādēm,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) paziņojumus par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) paziņojumus par Afganistānu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par Afganistānu, tostarp Rezolūcijas 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) un 2513 (2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par Afganistānu, tostarp Rezolūcijas 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) un 2513 (2020),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 10. novembra Rezolūciju par stāvokli Afganistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 10. novembra Rezolūciju par stāvokli Afganistānā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 8. jūlija Rezolūciju par sieviešu un meiteņu cilvēktiesību situāciju Afganistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 8. jūlija Rezolūciju par sieviešu un meiteņu cilvēktiesību situāciju Afganistānā,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Afganistānā 2022. gada 9. septembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Afganistānā 2022. gada 9. septembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) 2022. gada 20. jūlija ziņojumu, kurā izklāstīta cilvēktiesību situācija Afganistānā 10 mēnešu laikā, kopš varu šai valstī pārņēma talibi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) 2022. gada 20. jūlija ziņojumu, kurā izklāstīta cilvēktiesību situācija Afganistānā 10 mēnešu laikā, kopš varu šai valstī pārņēma talibi,

| — | ņemot vērā talibu 2021. gada 7. septembra paziņojumu par Afganistānas pagaidu valdības izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā talibu 2021. gada 7. septembra paziņojumu par Afganistānas pagaidu valdības izveidi,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kuras Afganistāna ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kuras Afganistāna ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bēgļa statusu, kas parakstīta Ženēvā 1951. gada 28. jūlijā, un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bēgļa statusu, kas parakstīta Ženēvā 1951. gada 28. jūlijā, un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. februāra Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. februāra Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā ES tematiskās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tematiskās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc tam, kad NATO un sabiedrotie izveda savus karaspēkus, 2021. gada 15. augustā varu Afganistānā pārņēma talibi; tā kā šis režīms atjaunoja Afganistānas Islāma Emirātu un iecēla tikai no vīriešiem vien sastāvošu pagaidu valdību, kurā bija arī locekļi no 1996.–2001. gada talibu režīma, daži no kuriem joprojām ir meklēšanā saistībā ar apsūdzībām par terorismu; tā kā ES saglabā stingru pozīciju neatzīt de facto talibu valdību; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc tam, kad NATO un sabiedrotie izveda savus karaspēkus, 2021. gada 15. augustā varu Afganistānā pārņēma talibi; tā kā šis režīms atjaunoja Afganistānas Islāma Emirātu un iecēla tikai no vīriešiem vien sastāvošu pagaidu valdību, kurā bija arī locekļi no 1996.–2001. gada talibu režīma, daži no kuriem joprojām ir meklēšanā saistībā ar apsūdzībām par terorismu; tā kā ES saglabā stingru pozīciju neatzīt de facto talibu valdību;

| B. | tā kā talibi izdzēš pēdējo 20 gadu laikā panākto progresu; tā kā viņi ir atjaunojuši bijušo Tikumības izplatīšanas un nepiedienības novēršanas ministriju un slēguši Sieviešu lietu ministriju, Afganistānas Neatkarīgo cilvēktiesību komisiju un citas vietējās struktūras, kas sniedza atbalstu sievietēm un meitenēm, kā arī atcēluši iepriekš spēkā esošos tiesību aktus par sieviešu aizsardzību un piemēro stingrus sieviešu tiesību ierobežojumus; tā kā talibi ir izslēguši sievietes no administrācijas un nav iekļāvuši sievietes savā jaunajā valdībā, kas nav atzīta; |
| --- | --- |

B.

tā kā talibi izdzēš pēdējo 20 gadu laikā panākto progresu; tā kā viņi ir atjaunojuši bijušo Tikumības izplatīšanas un nepiedienības novēršanas ministriju un slēguši Sieviešu lietu ministriju, Afganistānas Neatkarīgo cilvēktiesību komisiju un citas vietējās struktūras, kas sniedza atbalstu sievietēm un meitenēm, kā arī atcēluši iepriekš spēkā esošos tiesību aktus par sieviešu aizsardzību un piemēro stingrus sieviešu tiesību ierobežojumus; tā kā talibi ir izslēguši sievietes no administrācijas un nav iekļāvuši sievietes savā jaunajā valdībā, kas nav atzīta;

| C. | tā kā, kopš varu valstī pārņēmuši talibi, sieviešu un meiteņu pamattiesības tiek ierobežotas aizvien vairāk, kas jo īpaši attiecas uz piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, kā arī pārvietošanās brīvību; tā kā sievietes ir burtiski izsvēpētas no visām sabiedriskās dzīves jomām; |
| --- | --- |

C.

tā kā, kopš varu valstī pārņēmuši talibi, sieviešu un meiteņu pamattiesības tiek ierobežotas aizvien vairāk, kas jo īpaši attiecas uz piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, kā arī pārvietošanās brīvību; tā kā sievietes ir burtiski izsvēpētas no visām sabiedriskās dzīves jomām;

| D. | tā kā meitenēm, kas vecākas par 12 gadiem, Afganistānā ir liegta izglītība; tā kā Afganistānas de facto iestādes 2022. gada 15. janvārī apņēmās ļaut meitenēm atgriezties skolā visos līmeņos pēc jaunā mācību gada sākuma 2022. gada marta otrajā pusē; tā kā meitenēm ir liegta izglītība, sākot ar septīto klasi; tā kā tas ir Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā nostiprināto visu bērnu pamattiesību uz izglītību pārkāpums; tā kā afgāņu meitenes un sievietes ir drosmīgi rīkojušas miermīlīgus protestus valstī, pieprasot, lai tiktu ievērotas viņu tiesības uz izglītību; tā kā ir krasi pieaudzis laulību ar nepilngadīgo skaits; |
| --- | --- |

D.

tā kā meitenēm, kas vecākas par 12 gadiem, Afganistānā ir liegta izglītība; tā kā Afganistānas de facto iestādes 2022. gada 15. janvārī apņēmās ļaut meitenēm atgriezties skolā visos līmeņos pēc jaunā mācību gada sākuma 2022. gada marta otrajā pusē; tā kā meitenēm ir liegta izglītība, sākot ar septīto klasi; tā kā tas ir Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā nostiprināto visu bērnu pamattiesību uz izglītību pārkāpums; tā kā afgāņu meitenes un sievietes ir drosmīgi rīkojušas miermīlīgus protestus valstī, pieprasot, lai tiktu ievērotas viņu tiesības uz izglītību; tā kā ir krasi pieaudzis laulību ar nepilngadīgo skaits;

| E. | tā kā nesen talibi pastiprināja savas sistēmiskās represijas pret sievietēm un meitenēm, īstenojot cilvēktiesību aizstāvju arestu vilni; tā kā Alia Azizi, Herātas sieviešu cietuma direktore, kopš 2021. gada oktobra atrodas bezvēsts prombūtnē; tā kā cilvēktiesību organizācijām ir aizdomas, ka viņa ir piespiedu kārtā pazudusi; tā kā 2022. gada 3. novembrī talibi pārtrauca preses konferenci, kurā tika izsludināta Afganistānas Sieviešu kustības par līdztiesību veidošana, un apcietināja vienu sievieti (Zarifa Yaqobi) un četrus viņas kolēģus; tā kā 2022. gada 11. novembrī talibi apcietināja labi pazīstamu aktīvisti Farhat Popalzai — vienu no Afganistānas spontānās sieviešu protesta kustības aizsācējām; tā kā 2022. gada 13. novembrī talibi apcietināja vēl vienu sieviešu tiesību aizstāvi Humaira Yusuf; |
| --- | --- |

E.

tā kā nesen talibi pastiprināja savas sistēmiskās represijas pret sievietēm un meitenēm, īstenojot cilvēktiesību aizstāvju arestu vilni; tā kā Alia Azizi, Herātas sieviešu cietuma direktore, kopš 2021. gada oktobra atrodas bezvēsts prombūtnē; tā kā cilvēktiesību organizācijām ir aizdomas, ka viņa ir piespiedu kārtā pazudusi; tā kā 2022. gada 3. novembrī talibi pārtrauca preses konferenci, kurā tika izsludināta Afganistānas Sieviešu kustības par līdztiesību veidošana, un apcietināja vienu sievieti (Zarifa Yaqobi) un četrus viņas kolēģus; tā kā 2022. gada 11. novembrī talibi apcietināja labi pazīstamu aktīvisti Farhat Popalzai — vienu no Afganistānas spontānās sieviešu protesta kustības aizsācējām; tā kā 2022. gada 13. novembrī talibi apcietināja vēl vienu sieviešu tiesību aizstāvi Humaira Yusuf;

| F. | tā kā katru dienu tiek ziņots par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp arestiem, aizturēšanu, nolaupīšanu, spīdzināšanu, draudiem, izspiešanu, slepkavībām un uzbrukumiem, kas vērsti pre cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem; tā kā joprojām par šādiem pārkāpumiem nekāda atbildība nav paredzēta; tā kā talibi nesen pavēlēja tiesnešiem pilnībā īstenot šariāta likumus tā, kā tos interpretē Ttalibi, kas var novest pie nežēlīgiem un necilvēcīgiem sodiem un raisa bailes par turpmākiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā katru dienu tiek ziņots par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp arestiem, aizturēšanu, nolaupīšanu, spīdzināšanu, draudiem, izspiešanu, slepkavībām un uzbrukumiem, kas vērsti pre cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem; tā kā joprojām par šādiem pārkāpumiem nekāda atbildība nav paredzēta; tā kā talibi nesen pavēlēja tiesnešiem pilnībā īstenot šariāta likumus tā, kā tos interpretē Ttalibi, kas var novest pie nežēlīgiem un necilvēcīgiem sodiem un raisa bailes par turpmākiem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| G. | tā kā pēc tam, kad varu pārņēma talibi, pastiprinājās uzbrukumi minoritāšu grupām, īpaši hazāriem, hinduistiem, sikhiem un kristiešiem; tā kā, kopš varu pārņēma talibi, Islāma valsts Horsanas provincē un citi dalībnieki ir vērsuši daudzus uzbrukumus pret hazāru kopienai, galvenokārt šiītu minoritāti; tā kā šie uzbrukumi un hazāru vēsturiskā vajāšana varētu būt noziegumi pret cilvēci; tā kā kopš 2021. gada augusta viņu kulta vietām un izglītības un medicīnas centriem ir sistemātiski uzbrukts un viņu locekļi ir patvaļīgi arestēti, spīdzināti, izlases veidā nogalināti, izlikti no mājokļiem, atstumti un dažos gadījumos bijušo spiesti bēgt no valsts; tā kā 2021. un 2022. gadā tika uzbrukts vairākiem izglītības centriem, galvenokārt Hazāras apgabalā (Dasht-e Barchi) un Kabulā, starp kuriem īpaši jāizceļ Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz un Kaaj izglītības centri; tā kā uzbrukumos simtiem cilvēku gāja bojā vai guva ievainojumus; tā kā tiek ziņots, ka talibi atklāja uguni un izmantoja fizisku spēku, lai pārtrauktu demonstrācijas, kurās cilvēki protestēja pret šiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc tam, kad varu pārņēma talibi, pastiprinājās uzbrukumi minoritāšu grupām, īpaši hazāriem, hinduistiem, sikhiem un kristiešiem; tā kā, kopš varu pārņēma talibi, Islāma valsts Horsanas provincē un citi dalībnieki ir vērsuši daudzus uzbrukumus pret hazāru kopienai, galvenokārt šiītu minoritāti; tā kā šie uzbrukumi un hazāru vēsturiskā vajāšana varētu būt noziegumi pret cilvēci; tā kā kopš 2021. gada augusta viņu kulta vietām un izglītības un medicīnas centriem ir sistemātiski uzbrukts un viņu locekļi ir patvaļīgi arestēti, spīdzināti, izlases veidā nogalināti, izlikti no mājokļiem, atstumti un dažos gadījumos bijušo spiesti bēgt no valsts; tā kā 2021. un 2022. gadā tika uzbrukts vairākiem izglītības centriem, galvenokārt Hazāras apgabalā (Dasht-e Barchi) un Kabulā, starp kuriem īpaši jāizceļ Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz un Kaaj izglītības centri; tā kā uzbrukumos simtiem cilvēku gāja bojā vai guva ievainojumus; tā kā tiek ziņots, ka talibi atklāja uguni un izmantoja fizisku spēku, lai pārtrauktu demonstrācijas, kurās cilvēki protestēja pret šiem uzbrukumiem;

| H. | tā kā humanitārā situācija Afganistānā strauji pasliktinās un nesamērīgi skar sievietes un meitenes; tā kā talibu valdības ieviestā jaunā politika ir būtiski mazinājusi sieviešu, tostarp palīdzības sniedzēju, spēju strādāt un tas ir negatīvi ietekmējis arī sieviešu spēju piekļūt humānajai palīdzībai; tā kā sieviešu iespēju strādāt ierobežošana ir novedusi pie tā, ka vēl vairāk sieviešu ir nonākušas nabadzībā, un tiek lēsts, ka 850 000 meiteņu ir pakļautas ekonomiskas un seksuālas izmantošanas riskam, kā arī riskam, ka var tikt izprecinātas pirms pilngadības sasniegšanas; tā kā mazāk nekā viena no četrām sievietēm cilvēktiesību aizstāvēm, kuras palikušas Afganistānā, ir ziņojušas, ka viņām ir pieejama jebkāda veida humānā palīdzība vai finansiāla un juridiska palīdzība; |
| --- | --- |

H.

tā kā humanitārā situācija Afganistānā strauji pasliktinās un nesamērīgi skar sievietes un meitenes; tā kā talibu valdības ieviestā jaunā politika ir būtiski mazinājusi sieviešu, tostarp palīdzības sniedzēju, spēju strādāt un tas ir negatīvi ietekmējis arī sieviešu spēju piekļūt humānajai palīdzībai; tā kā sieviešu iespēju strādāt ierobežošana ir novedusi pie tā, ka vēl vairāk sieviešu ir nonākušas nabadzībā, un tiek lēsts, ka 850 000 meiteņu ir pakļautas ekonomiskas un seksuālas izmantošanas riskam, kā arī riskam, ka var tikt izprecinātas pirms pilngadības sasniegšanas; tā kā mazāk nekā viena no četrām sievietēm cilvēktiesību aizstāvēm, kuras palikušas Afganistānā, ir ziņojušas, ka viņām ir pieejama jebkāda veida humānā palīdzība vai finansiāla un juridiska palīdzība;

| I. | tā kā UNAMA lēš, ka kopš 2022. gada jūlija 59 % iedzīvotāju ir bijusi vajadzīga humānā palīdzība — par 6 miljoniem vairāk nekā 2021. gada sākumā; tā kā paredzams, ka 2023. gadā humānā palīdzība būs vajadzīga 28 miljoniem cilvēku, no kuriem 13 miljoni ir bērni; tā kā saskaņā ar Pasaules pārtikas programmas aplēsēm 18,9 miljoni afgāņu saskaras ar akūtu pārtikas nodrošinājuma trūkumu; tā kā 4,3 miljoni afgāņu ir bijuši spiesti pārvietoties valsts robežās, bet 5,6 miljoniem ir nācies doties uz kaimiņvalstīm; tā Irāna un Pakistāna uzņem lielu daļu afgāņu bēgļu, kuru kopējais skaits ir 2,2 miljoni; |
| --- | --- |

I.

tā kā UNAMA lēš, ka kopš 2022. gada jūlija 59 % iedzīvotāju ir bijusi vajadzīga humānā palīdzība — par 6 miljoniem vairāk nekā 2021. gada sākumā; tā kā paredzams, ka 2023. gadā humānā palīdzība būs vajadzīga 28 miljoniem cilvēku, no kuriem 13 miljoni ir bērni; tā kā saskaņā ar Pasaules pārtikas programmas aplēsēm 18,9 miljoni afgāņu saskaras ar akūtu pārtikas nodrošinājuma trūkumu; tā kā 4,3 miljoni afgāņu ir bijuši spiesti pārvietoties valsts robežās, bet 5,6 miljoniem ir nācies doties uz kaimiņvalstīm; tā Irāna un Pakistāna uzņem lielu daļu afgāņu bēgļu, kuru kopējais skaits ir 2,2 miljoni;

| J. | tā kā 2022. gada jūnijā Afganistānas austrumu daļā notika postoša zemestrīce, kas nogalināja vairāk nekā 1 000 cilvēku un ievainoja vairāk nekā 6 000 cilvēku; tā kā mediji ziņo, ka 2022. gada augustā vairākas Afganistānas daļas skāra spēcīgas lietusgāzes, izraisot plūdus, pēkšņu applūšanu un zemes nogruvumus, kuru dēļ dzīvību zaudēja vairāk nekā 180 cilvēku un vairāk nekā 250 cilvēku guva savainojumus; tā kā zemestrīces, plūdi, sausums, kā arī Covid-19 pandēmijas sekas un preču cenu paaugstināšanās Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ ir faktori, kas saasinājuši jau tā smago humanitāro situāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2022. gada jūnijā Afganistānas austrumu daļā notika postoša zemestrīce, kas nogalināja vairāk nekā 1 000 cilvēku un ievainoja vairāk nekā 6 000 cilvēku; tā kā mediji ziņo, ka 2022. gada augustā vairākas Afganistānas daļas skāra spēcīgas lietusgāzes, izraisot plūdus, pēkšņu applūšanu un zemes nogruvumus, kuru dēļ dzīvību zaudēja vairāk nekā 180 cilvēku un vairāk nekā 250 cilvēku guva savainojumus; tā kā zemestrīces, plūdi, sausums, kā arī Covid-19 pandēmijas sekas un preču cenu paaugstināšanās Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ ir faktori, kas saasinājuši jau tā smago humanitāro situāciju;

| K. | tā kā ES 2021. gada oktobrī nāca klajā ar 1 miljarda EUR lielu humanitārās palīdzības paketi Afganistānai, lai atbalstītu mazaizsargātos afgāņus, kuri dzīvo valstī un reģionā; tā kā kā daļa no jaunās humānās palīdzības paketes, proti, 210 miljoni EUR, ir paredzēta pārtikas palīdzībai visneaizsargātākajiem visā pasaulē, un G20 plāno piešķirt Afganistānai 75 miljonus EUR, lai pievērstos dramatiskajai pārtikas nodrošinājuma situācijai valstī; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES 2021. gada oktobrī nāca klajā ar 1 miljarda EUR lielu humanitārās palīdzības paketi Afganistānai, lai atbalstītu mazaizsargātos afgāņus, kuri dzīvo valstī un reģionā; tā kā kā daļa no jaunās humānās palīdzības paketes, proti, 210 miljoni EUR, ir paredzēta pārtikas palīdzībai visneaizsargātākajiem visā pasaulē, un G20 plāno piešķirt Afganistānai 75 miljonus EUR, lai pievērstos dramatiskajai pārtikas nodrošinājuma situācijai valstī;

| L. | tā kā talibu varas laikā neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības telpa ir krasi ierobežota; tā kā dažādu talibu struktūru izdotie noteikumi ievērojami ierobežojuši žurnālistu darbību un noveduši pie patvaļīgas žurnālistu apcietināšanas, |
| --- | --- |

L.

tā kā talibu varas laikā neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības telpa ir krasi ierobežota; tā kā dažādu talibu struktūru izdotie noteikumi ievērojami ierobežojuši žurnālistu darbību un noveduši pie patvaļīgas žurnālistu apcietināšanas,

| 1. | pauž dziļu nožēlu, ka Afganistānā kopš talibu nākšanas pie varas 2021. gada augustā pastāvīgi pasliktinās politiskā, ekonomiskā, humanitārā, cilvēktiesību un drošības situācija, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm; atkārtoti apliecina nelokāmu solidaritāti un saistības pret Afganistānas tautu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda sieviešu un meiteņu tiesību straujo zudumu talibu laikā, kā rezultātā pašlaik situācija tiek uzskatīta par dzimuma aparteīdu; nosoda talibu ieviestos papildu ierobežojumus sieviešu pārvietošanās brīvībai; aicina Afganistānas de facto varasiestādes nodrošināt, ka tiek atcelti visi ar dzimumu saistītie ierobežojumi sievietēm un ka viņas atkal var aktīvi piedalīties Afganistānas sabiedriskajā dzīvē; uzsver, ka tam ir jābūt vienam no pamata nosacījumam starptautiskās sabiedrības attiecībās ar talibiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda kategorisko aizliegumu meitenēm iegūt vidējo izglītību, kas ir viņu vispārējo tiesību uz izglītību tiešs pārkāpums; atgādina par talibu solījumiem atjaunot sieviešu piekļuvi izglītībai; tādēļ prasa, lai tagad talibi pilda savas saistības, atceļ aizliegumu, nekavējoties atjauno nodarbības klasēs un nodrošina UNESCO izglītības mērķu sasniegšanu; mudina ES pastiprināt atbalstu Afganistānas grupām, kas nodarbojas ar sieviešu un meiteņu tiesību aizstāvību, ietverot alternatīvas izglītības iespējas meitenēm, un aicina finansēt īpašas palīdzības un aizsardzības programmas, tostarp finansēt stipendijas un nodrošināt paātrinātu vīzu izsniegšanu Afganistānas studentiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem, kuriem ir piešķirtas ES stipendijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda nežēlīgo vēršanos pret cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, LGBTIQ+ personām, disidentiem un tiesnešiem, kā arī brutālās represijas pret miermīlīgiem protestiem un pretēju uzskatu paušanu visā valstī; nosoda sieviešu un cilvēktiesību aizstāvju apcietināšanu, tostarp Zarifa Yaqobi un viņas kolēģu Farhat Popalzai un Humaira Yusuf arestu; un prasa viņus nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot; mudina ES palielināt politisko un finansiālo atbalstu Afganistānas sieviešu un cilvēktiesību aizstāvjiem un garantēt viņu drošību, kā arī atbalstīt sievietes trimdā, nodrošinot kvalitatīvas izglītības un nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž sašutumu par aizvien biežākiem uzbrukumiem minoritāšu grupām un šo grupu marginalizāciju, tostarp par neseno uzbrukumu Kaaj Izglītības centrā Kabulā; izsaka līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm un apliecina solidaritāti izdzīvojušajiem; aicina de facto varasiestādes saukt pie atbildības šo uzbrukumu vaininiekus un panākt viņu stāšanos tiesas priekšā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par hazareju, hindu, sikhu, kristiešu un citu minoritāšu stāvokli kopš talibu nākšanas pie varas un par sistemātiskajiem uzbrukumiem un lielāku diskrimināciju pret šīm grupām, kas ietver patvaļīgus arestus, spīdzināšanu un cita veida sliktu izturēšanos, tūlītēju nāvessoda izpildi un piespiedu pazušanu; atgādina, ka de facto varasiestādēm ir pienākums aizliegt un novērst diskrimināciju pret visām etniskajām un reliģiskajām kopienām un aizsargāt šo kopienu kulta vietas un izglītības un medicīnas centrus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļu nožēlu, ka, kopš talibi pārņēmuši varu, piekļuve informācijai kļuvusi aizvien sarežģītāka, žurnālistikas neatkarība tiek būtiski ierobežota un pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek pakļautas aizvien lielākam de facto varasiestāžu spiedienam; mudina talibus nodrošināt labvēlīgu vidi žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai tās varētu strādāt bez šķēršļiem un bailēm no represijām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti pauž ārkārtīgi lielas bažas par humanitārās situācijas pasliktināšanos; mudina valstis uzlabot humāno palīdzību un to koordinēt ar ANO aģentūrām un nevalstiskajām organizācijām; aicina de facto varasiestādes likvidēt jebkādus ierobežojumus un šķēršļus humānās palīdzības sniegšanai un uzsver, ka šādu palīdzību sniedzošām organizācijām ir jābūt nodrošinātai pienācīgai piekļuvei; mudina ES un tās dalībvalstis pievērsties ekonomikas faktoriem, kas radījuši pašreizējo humanitāro krīzi, un darīt visu iespējamo, lai palielinātu humāno palīdzību, kurā jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekts; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž satraukumu par klimata pārmaiņu un vides degradācijas postošo ietekmi Afganistānā, kas ANO reitingā ir sestā valsts pasaulē, ko visvairāk skar ar klimatu saistīti apdraudējumi; aicina starptautisko sabiedrību steidzami rīkoties, lai palīdzētu afgāņiem risināt šo dramatisko situāciju, kas nesamērīgi skar mazaizsargātas grupas, proti, sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē un atbalsta darbu, ko veic ANO misija un ANO īpašais referents Afganistānas jautājumos, jo ir būtiski uzraudzīt cilvēktiesību situāciju valstī un par to ziņot; aicina ES un starptautisko sabiedrību palielināt politisko un finansiālo atbalstu šo struktūru darbam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Starptautiskās Krimināltiesas atsākto izmeklēšanu par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem Afganistānā; aicina ES pastiprināt atbalstu informācijas apmaiņai, pētniecībai, monitoringam un pārraudzībai, lai uzlabotu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka ES ir stabila nostāja jebkādos jautājumos, kas saistīti ar politiskām attiecībām ar talibiem, un šīs nostājas pamatā ir pieci iesaistes tematiskie kritēriji, kas balstīti uz visu personu cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma principiem; uzsver, ka kopš 2021. gada 15. augusta visi šie kritēriji nepārprotami ir vienīgi vājināti, kas nozīmē, ka nav attaisnojama talibu varasiestāžu leģitimizācija; norāda, ka pašreizējie kritēriji ir jāatjaunina, lai izstrādātu ES ilgtermiņa stratēģiju Afganistānai, ņemot vērā pašreizējo situāciju un talibu nespēju izpildīt nevienu no sākotnējiem solījumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES censties paplašināt sarakstu ar mērķētiem pasākumiem pret talibu vadību, kas ir atbildīga par nemitīgo cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina de facto varasiestādes veikt nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp piespiedu laulības un dzīvesbiedra vardarbību, un nekavējoties saukt pie atbildības vainīgos; aicina de facto varasiestādes no jauna atvērt valsts mēroga atbalsta sistēmu cietušajiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības palielināt atbalstu Afganistānas cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajiem žurnālistiem valstī un ārpus tās, arī racionalizējot cilvēktiesību aizstāvju pārmitināšanu saskaņā ar ES pamatnostādnēm šajā jautājumā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa iecelt pārstāvi un ievēlēt valdību, kas sievietes un minoritātes iesaistītu visos lēmumu pieņemšanas procesa līmeņos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ANO Cilvēktiesību padomi papildus izveidot pastāvīgu pārskatatbildības mehānismu, ar ko izmeklētu visus iespējamos cilvēktiesību pārkāpumus un aizskārumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir noziegumi, jo īpaši vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīmē, ka ir vajadzīgi turpmāki starptautiski centieni, lai atbalstītu sieviešu vadītus Afganistānas iekšējos dialogus un Afganistānas sieviešu tīklus gan valstī, gan ārpus tās; aicina EĀDD vēl vairāk iesaistīt Parlamentu un citas ES iestādes Afganistānas sieviešu līderības forumā; aicina PV/ AP, Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai nodrošinātu Afganistānas sieviešu līdzdalību politikas dialogos par Afganistānu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES īpašajam sūtnim Afganistānā. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OV C 117, 11.3.2022., 133. lpp.

(2)  OV C 434, 15.11.2022., 86. lpp.

(3)  OV C 15, 12.1.2022., 70. lpp.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/48

---

P9_TA(2022)0418

Pastāvīgās represijas pret demokrātisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par pastāvīgām represijām pret demokrātisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā (2022/2956(RSP))

(2023/C 167/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visas cilvēktiesību konvencijas, kuru puse ir Baltkrievija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visas cilvēktiesību konvencijas, kuru puse ir Baltkrievija,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 12. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 12. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 21. un 22. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 21. un 22. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā starptautisko un neatkarīgo Baltkrievijas cilvēktiesību organizāciju sagatavotos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko un neatkarīgo Baltkrievijas cilvēktiesību organizāciju sagatavotos ziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO īpašās referentes par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā Anaïs Marin2021. gada 4. maija un 2022. gada 20. jūlija ziņojumus ANO Cilvēktiesību padomei un ANO ekspertu 2022. gada 10. oktobra aicinājumu nekavējoties atbrīvot no ieslodzījuma Nobela prēmijas laureātu un citus tiesību aizstāvjus Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašās referentes par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā Anaïs Marin2021. gada 4. maija un 2022. gada 20. jūlija ziņojumus ANO Cilvēktiesību padomei un ANO ekspertu 2022. gada 10. oktobra aicinājumu nekavējoties atbrīvot no ieslodzījuma Nobela prēmijas laureātu un citus tiesību aizstāvjus Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstās cilvēktiesību komisāres 2022. gada 4. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, gatavojoties 2020. gada prezidenta vēlēšanām un pēc tām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstās cilvēktiesību komisāres 2022. gada 4. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, gatavojoties 2020. gada prezidenta vēlēšanām un pēc tām,

| — | ņemot vērā G7 ārlietu ministru sanāksmes 2022. gada 4. novembra paziņojumu par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 ārlietu ministru sanāksmes 2022. gada 4. novembra paziņojumu par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pārstāvja mediju brīvības jautājumos 2022. gada 13. jūlija paziņojumu par pastāvīgo ieslodzījuma piemērošanu žurnālistiem un mediju darbiniekiem Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pārstāvja mediju brīvības jautājumos 2022. gada 13. jūlija paziņojumu par pastāvīgo ieslodzījuma piemērošanu žurnālistiem un mediju darbiniekiem Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2022. gada 7. oktobra paziņojumu par tiesas nolēmumu pret neatkarīgo mediju pārstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2022. gada 7. oktobra paziņojumu par tiesas nolēmumu pret neatkarīgo mediju pārstāvjiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Baltkrievijas režīms sistemātiski vērš represijas pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem, lai Baltkrievijā apklusinātu visas atlikušās neatkarīgās balsis; tā kā tiek lēsts, ka vairāk nekā 10 000 Baltkrievijas iedzīvotāju kādā brīdī ir tikuši aizturēti par protestēšanu pret režīmu; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, opozīcijas politiķi, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, mākslinieki, neatkarīgie žurnālisti, arodbiedrību vadītāji un biedri, kā arī citi aktīvisti tiek sistemātiski pakļauti vardarbīgām represijām un ir spiesti bēgt; |
| --- | --- |

A.

tā kā Baltkrievijas režīms sistemātiski vērš represijas pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem, lai Baltkrievijā apklusinātu visas atlikušās neatkarīgās balsis; tā kā tiek lēsts, ka vairāk nekā 10 000 Baltkrievijas iedzīvotāju kādā brīdī ir tikuši aizturēti par protestēšanu pret režīmu; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, opozīcijas politiķi, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, mākslinieki, neatkarīgie žurnālisti, arodbiedrību vadītāji un biedri, kā arī citi aktīvisti tiek sistemātiski pakļauti vardarbīgām represijām un ir spiesti bēgt;

| B. | tā kā cilvēktiesību pārkāpumi Baltkrievijā kopš 2020. gada augusta ir saasinājušies, 2022. gada novembrī politieslodzīto skaits pārsniedz 1 400 un viņu vidū ir arī Nobela Miera prēmijas laureāts Ales Bialiatski; tā kā ieslodzīto sarakstā ir nepilngadīgie, personas ar invaliditāti, pensionāri un smagi slimas personas; tā kā turpinās tiesas procesi pret politieslodzītajiem un spriedumi tiek pasludināti vēl nepieredzētā apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēktiesību pārkāpumi Baltkrievijā kopš 2020. gada augusta ir saasinājušies, 2022. gada novembrī politieslodzīto skaits pārsniedz 1 400 un viņu vidū ir arī Nobela Miera prēmijas laureāts Ales Bialiatski; tā kā ieslodzīto sarakstā ir nepilngadīgie, personas ar invaliditāti, pensionāri un smagi slimas personas; tā kā turpinās tiesas procesi pret politieslodzītajiem un spriedumi tiek pasludināti vēl nepieredzētā apmērā;

| C. | tā kā arvien biežāk notiek represijas pret Baltkrievijas demokrātiski orientēto opozīcijas kustību, kura ir ieguvusi plašu atbalstu; tā kā 2022. gada oktobrī Grodņas apgabaltiesa piesprieda 25 gadu cietumsodu politiskajam aktīvistam Mikalai Autukhovich, pamatojoties uz pilnīgi safabricētām apsūdzībām, kuras ietvēra valsts nodevību; tā kā šis ir visilgākais cietumsods, kāds jebkad piespriests Lukašenko režīma pretiniekam; tā kā M. Autukhovich, kurš vasarā uzsāka bada streiku, kopš ieslodzījuma sākuma ir ticis sists un spīdzināts; |
| --- | --- |

C.

tā kā arvien biežāk notiek represijas pret Baltkrievijas demokrātiski orientēto opozīcijas kustību, kura ir ieguvusi plašu atbalstu; tā kā 2022. gada oktobrī Grodņas apgabaltiesa piesprieda 25 gadu cietumsodu politiskajam aktīvistam Mikalai Autukhovich, pamatojoties uz pilnīgi safabricētām apsūdzībām, kuras ietvēra valsts nodevību; tā kā šis ir visilgākais cietumsods, kāds jebkad piespriests Lukašenko režīma pretiniekam; tā kā M. Autukhovich, kurš vasarā uzsāka bada streiku, kopš ieslodzījuma sākuma ir ticis sists un spīdzināts;

| D. | tā kā 11 citiem šajā lietā apsūdzētajiem, kuri kopā ar M. Autukhovich tiek dēvēti par “Autukhovich 12”, tika piespriests cietumsods kopumā 169,5 gadu garumā — šie cilvēki ir Paval Sava, Halina Dzerbysh, Volha Mayorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Syarhey Razanovich, Paval Razanovich, Lyobov Razanovich, Iryna Melkher, Anton Melkher un Iryna Harachkina; tā kā vairākas apcietinātās personas atkārtoti tika ievietotas vieninieku kamerās pēc tam, kad viņu ģimenes bija ziņojušas par to, ka cietumsargi izturas vardarbīgi un pat spīdzina ieslodzītos; |
| --- | --- |

D.

tā kā 11 citiem šajā lietā apsūdzētajiem, kuri kopā ar M. Autukhovich tiek dēvēti par “Autukhovich 12”, tika piespriests cietumsods kopumā 169,5 gadu garumā — šie cilvēki ir Paval Sava, Halina Dzerbysh, Volha Mayorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Syarhey Razanovich, Paval Razanovich, Lyobov Razanovich, Iryna Melkher, Anton Melkher un Iryna Harachkina; tā kā vairākas apcietinātās personas atkārtoti tika ievietotas vieninieku kamerās pēc tam, kad viņu ģimenes bija ziņojušas par to, ka cietumsargi izturas vardarbīgi un pat spīdzina ieslodzītos;

| E. | tā kā Baltkrievijas tiesas ir pasludinājušas daudzus simtus negodīgu un patvaļīgu spriedumu politiski motivētos tiesas procesos “apļa dejas” lietā un tiesas sēdes bieži notiek aiz slēgtām durvīm, bez pienācīga tiesas procesa un nenodrošinot ES diplomātiem iespēju piedalīties kā novērotājiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Baltkrievijas tiesas ir pasludinājušas daudzus simtus negodīgu un patvaļīgu spriedumu politiski motivētos tiesas procesos “apļa dejas” lietā un tiesas sēdes bieži notiek aiz slēgtām durvīm, bez pienācīga tiesas procesa un nenodrošinot ES diplomātiem iespēju piedalīties kā novērotājiem;

| F. | tā kā Baltkrievijas Izmeklēšanas komiteja ir uzsākusi īpašu aizmugurisku tiesvedību pret Baltkrievijas demokrātiskās opozīcijas līderiem un Koordinācijas padomes locekļiem, tostarp Sviatlana Tsikhanouska, Pavel Latushka, Volha Kavalkova, Maria Maroz, Siarhei Dyleuski, Dmitry Navosha, Valeria Zanemonskaya, Daniil Bogdanovich, Yanina Sazanovich, Volha Vysotskaya, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandr Opeikin un Dmitry Soloviev; |
| --- | --- |

F.

tā kā Baltkrievijas Izmeklēšanas komiteja ir uzsākusi īpašu aizmugurisku tiesvedību pret Baltkrievijas demokrātiskās opozīcijas līderiem un Koordinācijas padomes locekļiem, tostarp Sviatlana Tsikhanouska, Pavel Latushka, Volha Kavalkova, Maria Maroz, Siarhei Dyleuski, Dmitry Navosha, Valeria Zanemonskaya, Daniil Bogdanovich, Yanina Sazanovich, Volha Vysotskaya, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandr Opeikin un Dmitry Soloviev;

| G. | tā kā demokrātisko opozīcijas partiju līderi un pārstāvji, tostarp Pavel Seviarynets, Mikalai Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Alyakseeva, Tatsiana un Dzmitry Kaneuski, Ihar Salavei, Pavel Spiryn, Uladzimir Niapomniashchykh, Aliaksandr Agraitsovich, Pavel Belavus, Andrei Kudzik, Mikolai Siarhienka, Ramuald Ulan, Aliaksandr Nahela, Andrei Kabanau, Artur Smaliakou, Andrei Asmalouski, Dziana Charnushyna, Mikola Statkevich, Siarhei Tsikhanouski, Viktar Babaryka, Maryia Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Losik un Sergey Sparish joprojām atrodas ieslodzījumā necilvēcīgos apstākļos; |
| --- | --- |

G.

tā kā demokrātisko opozīcijas partiju līderi un pārstāvji, tostarp Pavel Seviarynets, Mikalai Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Alyakseeva, Tatsiana un Dzmitry Kaneuski, Ihar Salavei, Pavel Spiryn, Uladzimir Niapomniashchykh, Aliaksandr Agraitsovich, Pavel Belavus, Andrei Kudzik, Mikolai Siarhienka, Ramuald Ulan, Aliaksandr Nahela, Andrei Kabanau, Artur Smaliakou, Andrei Asmalouski, Dziana Charnushyna, Mikola Statkevich, Siarhei Tsikhanouski, Viktar Babaryka, Maryia Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Losik un Sergey Sparish joprojām atrodas ieslodzījumā necilvēcīgos apstākļos;

| H. | tā kā Baltkrievijas režīms neizmeklē tūkstošiem ziņojumu par policijas brutalitāti; tā kā tā vietā tas paaugstina un atalgo tos, kas ir atbildīgi par šiem nodarījumiem; tā kā nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem ir plaši izplatīta un tās dēļ Baltkrievijas tauta joprojām atrodas izmisīgā situācijā; tā kā tiesiskuma trūkuma dēļ iedzīvotājiem nav iespējas izmantot tiesības uz taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Baltkrievijas režīms neizmeklē tūkstošiem ziņojumu par policijas brutalitāti; tā kā tā vietā tas paaugstina un atalgo tos, kas ir atbildīgi par šiem nodarījumiem; tā kā nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem ir plaši izplatīta un tās dēļ Baltkrievijas tauta joprojām atrodas izmisīgā situācijā; tā kā tiesiskuma trūkuma dēļ iedzīvotājiem nav iespējas izmantot tiesības uz taisnīgu tiesu;

| I. | tā kā Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kas izmanto nāvessodu, un nesen ir izskanējuši paziņojumi, ka režīma politiskajiem pretiniekiem tiks izpildīts nāvessods; tā kā 2022. gada janvārī tika grozīts Baltkrievijas Kriminālkodekss un 2022. gada maijā A. Lukašenko to parakstīja, tādējādi attiecinot nāvessodu arī uz “mēģinājumu veikt terora aktu”, lai eventuāli vērstos pret politiskajiem disidentiem un ieviestu aizmuguriskus tiesas procesus, pamatojoties uz apsūdzībām “ekstrēmismā” vai “terorismā”; |
| --- | --- |

I.

tā kā Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kas izmanto nāvessodu, un nesen ir izskanējuši paziņojumi, ka režīma politiskajiem pretiniekiem tiks izpildīts nāvessods; tā kā 2022. gada janvārī tika grozīts Baltkrievijas Kriminālkodekss un 2022. gada maijā A. Lukašenko to parakstīja, tādējādi attiecinot nāvessodu arī uz “mēģinājumu veikt terora aktu”, lai eventuāli vērstos pret politiskajiem disidentiem un ieviestu aizmuguriskus tiesas procesus, pamatojoties uz apsūdzībām “ekstrēmismā” vai “terorismā”;

| J. | tā kā Lukašenko režīms turpina izmantot spīdzināšanu un politieslodzītie turpina ziņot par veselības stāvokļa pasliktināšanos, pazemošanu un necilvēcīgu un nežēlīgu izturēšanos; tā kā Lukašenko ir paplašinājis pret cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem vērsto kampaņu, ieslogot Andrzej Poczobut, kas ir ievērojams Baltkrievijas poļu minoritātes žurnālists un aktīvists, kurš iekļauts “teroristu sarakstā”; tā kā ir pastiprinājusies nepieņemamā poļu un citu minoritāšu vajāšana, kas cita starpā ietver Baltkrievijas varas iestāžu nesen pieņemtos lēmumus, kuru mērķis ir izskaust izglītību poļu un lietuviešu valodā, veikt kratīšanu poļu līderu mājās un iznīcināt poļu kapsētas un dzejnieku, rakstnieku, nemiernieku un Armia Krajowa karavīru kapus; tā kā varas iestādes ir lauzušas līgumu, kas ļāva Sv. Simona un Sv. Helēnas Romas katoļu draudzei bez maksas izmantot Sarkano katoļu baznīcu, un draudzei nācās izvākt savu īpašumu no šīs baznīcas; |
| --- | --- |

J.

tā kā Lukašenko režīms turpina izmantot spīdzināšanu un politieslodzītie turpina ziņot par veselības stāvokļa pasliktināšanos, pazemošanu un necilvēcīgu un nežēlīgu izturēšanos; tā kā Lukašenko ir paplašinājis pret cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem vērsto kampaņu, ieslogot Andrzej Poczobut, kas ir ievērojams Baltkrievijas poļu minoritātes žurnālists un aktīvists, kurš iekļauts “teroristu sarakstā”; tā kā ir pastiprinājusies nepieņemamā poļu un citu minoritāšu vajāšana, kas cita starpā ietver Baltkrievijas varas iestāžu nesen pieņemtos lēmumus, kuru mērķis ir izskaust izglītību poļu un lietuviešu valodā, veikt kratīšanu poļu līderu mājās un iznīcināt poļu kapsētas un dzejnieku, rakstnieku, nemiernieku un Armia Krajowa karavīru kapus; tā kā varas iestādes ir lauzušas līgumu, kas ļāva Sv. Simona un Sv. Helēnas Romas katoļu draudzei bez maksas izmantot Sarkano katoļu baznīcu, un draudzei nācās izvākt savu īpašumu no šīs baznīcas;

| K. | tā kā saskaņā ar īpašās referentes par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā sniegto informāciju augstskolu studenti tiek patvaļīgi aizturēti, nelikumīgi atlaisti un izslēgti no studijām, tādējādi nepārprotami apdraudot viņu akadēmisko brīvību; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar īpašās referentes par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā sniegto informāciju augstskolu studenti tiek patvaļīgi aizturēti, nelikumīgi atlaisti un izslēgti no studijām, tādējādi nepārprotami apdraudot viņu akadēmisko brīvību;

| L. | tā kā Baltkrievija ir izstājusies no Orhūsas konvencijas, kurai bija ievērojami panākumi piekļuves tiesību, ilgtspējīgas attīstības un vides demokrātijas stiprināšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Baltkrievija ir izstājusies no Orhūsas konvencijas, kurai bija ievērojami panākumi piekļuves tiesību, ilgtspējīgas attīstības un vides demokrātijas stiprināšanā;

| M. | tā kā varas iestādes bieži liek lietā novērošanu, cenzūru tiešsaistē un dezinformāciju, izmantojot tehnoloģijas, lai kontrolētu iedzīvotājus; tā kā šī represīvā prakse ir vēl viens solis virzībā uz digitālo autoritārismu un Baltkrievijas iedzīvotāju digitālo tiesību apspiešanu, kā rezultātā iedzīvotāji tiek aizvien vairāk iebiedēti un pilsoniskās sabiedrības telpa sarūk; tā kā tā rezultātā vārda brīvība vairs nepastāv; |
| --- | --- |

M.

tā kā varas iestādes bieži liek lietā novērošanu, cenzūru tiešsaistē un dezinformāciju, izmantojot tehnoloģijas, lai kontrolētu iedzīvotājus; tā kā šī represīvā prakse ir vēl viens solis virzībā uz digitālo autoritārismu un Baltkrievijas iedzīvotāju digitālo tiesību apspiešanu, kā rezultātā iedzīvotāji tiek aizvien vairāk iebiedēti un pilsoniskās sabiedrības telpa sarūk; tā kā tā rezultātā vārda brīvība vairs nepastāv;

| N. | tā kā 2022. gada 14. novembrī neatkarīgie mediji ziņoja par Baltkrievijas Poļu savienības līderu Irena Valius un Renata Dzemanchuk kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2022. gada 14. novembrī neatkarīgie mediji ziņoja par Baltkrievijas Poļu savienības līderu Irena Valius un Renata Dzemanchuk kriminālvajāšanu;

| O. | tā kā Lukašenko režīms Baltkrievijā turpina veicināt Krievijas nepamatoto agresijas karu pret Ukrainu, ļaujot Krievijai izmantot Baltkrievijas teritoriju militāriem uzbrukumiem Ukrainai; |
| --- | --- |

O.

tā kā Lukašenko režīms Baltkrievijā turpina veicināt Krievijas nepamatoto agresijas karu pret Ukrainu, ļaujot Krievijai izmantot Baltkrievijas teritoriju militāriem uzbrukumiem Ukrainai;

| P. | tā kā pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas iesaistījušies pretkara kustībā, tiek vērsti represīvi pasākumi, viņiem tiek piemērots administratīvais arests vai izvirzītas apsūdzības noziedzīgos nodarījumos, kā tas noticis advokāta Alexander Danilevich gadījumā, pret kuru ir izvirzītas kriminālapsūdzības saistībā ar publiska lūgumraksta pret karu Ukrainā parakstīšanu, un trīs Baltkrievijas pilsoņu — Dzianis Dzikun, Dzmitry Ravich un Aleh Malchanau — gadījumā, kuriem tiek izvirzītas apsūdzības terorismā par dzelzceļa infrastruktūras sabotāžu ar mērķi nepieļaut Krievijas militārā aprīkojuma transportēšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas iesaistījušies pretkara kustībā, tiek vērsti represīvi pasākumi, viņiem tiek piemērots administratīvais arests vai izvirzītas apsūdzības noziedzīgos nodarījumos, kā tas noticis advokāta Alexander Danilevich gadījumā, pret kuru ir izvirzītas kriminālapsūdzības saistībā ar publiska lūgumraksta pret karu Ukrainā parakstīšanu, un trīs Baltkrievijas pilsoņu — Dzianis Dzikun, Dzmitry Ravich un Aleh Malchanau — gadījumā, kuriem tiek izvirzītas apsūdzības terorismā par dzelzceļa infrastruktūras sabotāžu ar mērķi nepieļaut Krievijas militārā aprīkojuma transportēšanu;

| Q. | tā kā ir ierosinātas vairākas kriminālizmeklēšanas pret cilvēktiesību centru “Viasna” un ir izvirzītas apsūdzības, tostarp pret Ales Bialiatski, Valiantsin Stefanovich, Uladzimir Labkovich, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa un Andrei Chapiuk; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir ierosinātas vairākas kriminālizmeklēšanas pret cilvēktiesību centru “Viasna” un ir izvirzītas apsūdzības, tostarp pret Ales Bialiatski, Valiantsin Stefanovich, Uladzimir Labkovich, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa un Andrei Chapiuk;

| R. | tā kā ir vai tiek likvidētas vairāk nekā 600 nevalstiskās organizācijas (NVO), tostarp praktiski visas cilvēktiesību grupas, kas darbojas šajā valstī; tā kā joprojām notiek neatkarīgu arodbiedrību vajāšana un to vadītāji un aktīvisti, tostarp Aliaksandr Yarashuk, Henadz Fiadynich, Siarhei Antusevich, Mikhail Hromau, Iryna Bud-Husaim, Yanina Malash, Vasil Berasnieu, Zinaida Mikhniuk, Aliaksandr Mishuk, Ihar Povarau, Yauhen Hovar, Artsiom Zhernak un Daniil Cheunakou, joprojām atrodas ieslodzījumā; tā kā jūlijā Baltkrievijas Augstākā tiesa likvidēja Baltkrievijas Demokrātisko arodbiedrību kongresu, kas ir neatkarīgu arodbiedrību jumta organizācija, tādējādi slēdzot un faktiski aizliedzot visas neatkarīgās arodbiedrības; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir vai tiek likvidētas vairāk nekā 600 nevalstiskās organizācijas (NVO), tostarp praktiski visas cilvēktiesību grupas, kas darbojas šajā valstī; tā kā joprojām notiek neatkarīgu arodbiedrību vajāšana un to vadītāji un aktīvisti, tostarp Aliaksandr Yarashuk, Henadz Fiadynich, Siarhei Antusevich, Mikhail Hromau, Iryna Bud-Husaim, Yanina Malash, Vasil Berasnieu, Zinaida Mikhniuk, Aliaksandr Mishuk, Ihar Povarau, Yauhen Hovar, Artsiom Zhernak un Daniil Cheunakou, joprojām atrodas ieslodzījumā; tā kā jūlijā Baltkrievijas Augstākā tiesa likvidēja Baltkrievijas Demokrātisko arodbiedrību kongresu, kas ir neatkarīgu arodbiedrību jumta organizācija, tādējādi slēdzot un faktiski aizliedzot visas neatkarīgās arodbiedrības;

| S. | tā kā viena no grupām, pret kurām režīms joprojām vēršas visvairāk, ir žurnālisti, tostarp Katsiaryna Andreyeva, Iryna Slaunikava, Siarhei Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina un Andrei Kuznechyk; tā kā 2022. gada 6. oktobrī Minskas apgabaltiesa trim žurnālistiem no aizliegtā neatkarīgā medija BelaPAN, proti, galvenajai redaktorei Iryna Leushyna, direktoram Dzmitry Navazhylau un direktora vietniekam Andrei Aliaksandrau, kā arī neatkarīgajai žurnālistei Iryna Zlobina piesprieda brīvības atņemšanu uz laiku no 4 līdz 14 gadiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā viena no grupām, pret kurām režīms joprojām vēršas visvairāk, ir žurnālisti, tostarp Katsiaryna Andreyeva, Iryna Slaunikava, Siarhei Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina un Andrei Kuznechyk; tā kā 2022. gada 6. oktobrī Minskas apgabaltiesa trim žurnālistiem no aizliegtā neatkarīgā medija BelaPAN, proti, galvenajai redaktorei Iryna Leushyna, direktoram Dzmitry Navazhylau un direktora vietniekam Andrei Aliaksandrau, kā arī neatkarīgajai žurnālistei Iryna Zlobina piesprieda brīvības atņemšanu uz laiku no 4 līdz 14 gadiem;

| T. | tā kā mierīgas pulcēšanās brīvība tiek pastāvīgi pārkāpta; tā kā kopš negodīgajām prezidenta vēlēšanām 2020. gada augustā nav atļauti nekādi opozīcijas ielu protesti; |
| --- | --- |

T.

tā kā mierīgas pulcēšanās brīvība tiek pastāvīgi pārkāpta; tā kā kopš negodīgajām prezidenta vēlēšanām 2020. gada augustā nav atļauti nekādi opozīcijas ielu protesti;

| U. | tā kā A. Lukašenko turpina īstenot savu Baltkrievijas rusifikācijas politiku, cenšoties marginalizēt un iznīcināt baltkrievu nacionālās identitātes izpausmes, tostarp valodu, izglītību un kultūru, šajā nolūkā izmantojot patvaļīgus arestus, aizturēšanu un jo īpaši brutālu izturēšanos pret kultūras pārstāvjiem, |
| --- | --- |

U.

tā kā A. Lukašenko turpina īstenot savu Baltkrievijas rusifikācijas politiku, cenšoties marginalizēt un iznīcināt baltkrievu nacionālās identitātes izpausmes, tostarp valodu, izglītību un kultūru, šajā nolūkā izmantojot patvaļīgus arestus, aizturēšanu un jo īpaši brutālu izturēšanos pret kultūras pārstāvjiem,

| 1. | joprojām cieši solidarizējas ar Baltkrievijas iedzīvotājiem, kā arī ar demokrātiskās opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības locekļiem, kuri turpina iestāties par brīvu, suverēnu un demokrātisku Baltkrieviju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ES un tās dalībvalstis neatzina 2020. gada prezidenta vēlēšanu rezultātus, jo tika masveidā falsificēti un safabricēti rezultāti, un neatzīst Aleksandru Lukašenko par Baltkrievijas prezidentu; aicina turpināt atbalstīt Baltkrievijas demokrātisko opozīciju un neatkarīgu pilsonisko sabiedrību, tostarp Eiropas radniecīgo partiju dalīborganizācijas; atzinīgi vērtē to, ka Svjatlanas Cihanouskas vadībā ir izveidots Baltkrievijas Apvienotais pārejas kabinets, kas tika izveidots pēc Koordinācijas padomes un Valsts krīzes pārvarēšanas padomes izveides; aicina demokrātiskās opozīcijas spēkus saglabāt un veicināt vienotību, kuras pamatā būtu brīvas, demokrātiskas un neatkarīgas Baltkrievijas izveides mērķis; norāda, ka daudzi Baltkrievijas iedzīvotāji uzskata Svjatlanu Cihanousku par 2020. gada prezidenta vēlēšanu uzvarētāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti pauž nelokāmu atbalstu Baltkrievijas demokrātiskajai opozīcijai un pilsoniskajai sabiedrībai un aicina tās turpināt rīkoties Baltkrievijas tautas interesēs un izstrādāt valsts reformu plānu; norāda, ka Ukrainas uzvara paātrinās demokrātiskās pārmaiņas Baltkrievijā; atkārtoti norāda, ka saskaņā ar EDSO principiem ir jāpilda Baltkrievijas tautas likumīgās prasības pēc demokrātijas, kuras pamatā ir cilvēktiesības un pamatbrīvības, labklājība, suverenitāte un drošība; atkārtoti aicina sarīkot jaunas brīvas un godīgas vēlēšanas, kuras starptautiski novērotu EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda nepamatotos un politiski motivētos sodus, kas piespriesti 12 Autukhovich lietā apsūdzētajiem, kā arī vairāk nekā 1 400 politieslodzītajiem; pieprasa nekavējoties izbeigt vardarbību un represijas, kā arī bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos un visas personas, kas patvaļīgi aizturētas, arestētas vai notiesātas politiski motivētu iemeslu dēļ, un atcelt visas pret šīm personām izvirzītās apsūdzības; pieprasa arī šīs personas pilnībā reabilitēt un piešķirt tām finansiālu kompensāciju par viņu nelikumīgās aizturēšanas radīto kaitējumu; uzsver, ka līdz tam ir jāsniedz informācija par šo personu atrašanās vietu un apcietinājuma apstākļiem, kā arī jānodrošina piekļuve viņu izvēlētajiem advokātiem un medicīniskai aprūpei, kā arī saziņas iespējas ar ģimenes locekļiem; prasa, lai Lukašenko režīms ļautu novērot un uzraudzīt visu politieslodzīto, tostarp demokrātiju atbalstošo aktīvistu, demokrātiskās opozīcijas locekļu, cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu un arodbiedrību pārstāvju, tiesas procesus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri nosoda Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas nepamatotajā un neizprovocētajā agresijas karā pret Ukrainu; nosoda to, ka Baltkrievijā no jauna tiek izvietoti Krievijas bruņotie spēki; nosoda Baltkrievijas amatpersonu kareivīgo un uz draudiem balstīto retoriku pret Ukrainu; norāda, ka Lukašenko un ar viņu saistītās personas ir vienlīdz atbildīgas par Ukrainā pastrādātajiem kara noziegumiem un būtu jāsauc pie atbildības starptautiskajā tribunālā un Starptautiskajā Krimināltiesā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju, dalībvalstis un EĀDD sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, piemēram, EDSO Maskavas mehānismu un ANO Cilvēktiesību padomi, kā arī cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību uz vietas, lai nodrošinātu, ka tiek uzraudzīti un dokumentēti cilvēktiesību pārkāpumi un tiek ziņots par tiem, kā arī lai pēc tam nodrošinātu pārskatatbildību un cietušo iespējas vērsties tiesā; atzinīgi vērtē un atbalsta to, ka ir izveidota Starptautiskās pārskatatbildības platforma Baltkrievijai; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi turpināt Baltkrievijas diplomātisko izolāciju, samazinot ES un tās dalībvalstu diplomātisko klātbūtni šajā valstī un turpinot Baltkrievijas izolāciju starptautiskajās organizācijās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Baltkrievijas iestādes izbeigt visas represijas, vajāšanu, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret valsts iedzīvotājiem, tostarp vardarbību pret sievietēm un neaizsargātām grupām un piespiedu pazušanu; turpina nosodīt politieslodzīto necilvēcīgos ieslodzījuma apstākļus un nemitīgo pazemošanu un veselības stāvokļa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par to, ka lielu ES uzņēmumu piegādātāji, iespējams, izmanto ieslodzīto piespiedu darbu Baltkrievijas soda kolonijās; aicina visus ES reģistrētos uzņēmumus ievērot īpašu rūpību un izbeigt attiecības ar visiem Baltkrievijas piegādātājiem, kuri izmanto piespiedu darbu savās piegādes ķēdēs, apspiež savu darbinieku pilsoniskās un politiskās tiesības vai atklāti atbalsta vardarbīgo režīmu; aicina Padomi noteikt sankcijas visiem Baltkrievijas vai starptautiskajiem uzņēmumiem, kas darbojas Baltkrievijā un izmanto piespiedu darbu savās piegādes ķēdēs, apspiež savu darbinieku pilsoniskās un politiskās tiesības vai atklāti atbalsta vardarbīgo režīmu; mudina Lukašenko režīmu izbeigt piespiedu darba izmantošanu soda kolonijās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nosoda Lukašenko centienus graut Baltkrievijas kultūru, tostarp minoritāšu kultūras, un rusificēt tautu; aicina ES atbalstīt Baltkrievijas neatkarīgās kultūras organizācijas, piemēram, teātrus, korus, skolas, folkloras grupas un māksliniekus; pauž nožēlu par Baltkrievijas Iekšlietu ministrijas lēmumu valsts patriotisko devīzi “Zhyve Belarus!” (“Lai dzīvo Baltkrievija!”) atzīt par nacistu devīzi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stingri nosoda to, ka Krievijas militārie spēki ir izmantojuši Baltkrievijas teritoriju agresijai pret Ukrainu; atzinīgi vērtē Baltkrievijas sabiedrības iestāšanos pret to, ka Baltkrievijas teritorija tiek izmantota, lai veicinātu Krievijas iebrukumu Ukrainā; pauž atbalstu Kastuś Kalinoŭski un Pahonia pulku, kas palīdz Ukrainai aizstāvēties pret Krievijas agresīvo karu; atbalsta Baltkrievijas demokrātiskās opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības nostāju, kas deklarē, ka Baltkrievija būtu jāatzīst par okupētu vai de facto okupētu teritoriju, un pievienojas tām aicinājumā nekavējoties izvest Krievijas karaspēku no Baltkrievijas un Ukrainas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti aicina Padomi un Komisiju nepieļaut izvairīšanos no sankcijām un aicina ievērot stingru konsekvenci pret Krieviju noteikto sankciju attiecināšanā arī pret Baltkrieviju, un tās pienācīgi piemērot visās turpmākajās sankciju kārtās; aicina Komisiju, abas likumdevējiestādes un dalībvalstis pabeigt tiesisko regulējumu, kas ļautu konfiscēt ES iesaldētos līdzekļus, tādējādi radot iespēju konfiscēt arī aktīvus, kas pieder Lukašenko, viņa ģimenei un viņam pietuvinātajām un režīma funkcionētspēju uzturošajām personām, tostarp tiesnešiem, prokuroriem, propagandistiem, paramilitāro grupējumu locekļiem, VDK un drošības darbiniekiem, kas iesaistīti represijās, notiesāšanā, nelikumīgā aizturēšanā un spīdzināšanā, un novirzīt šos resursus režīma upuru un Baltkrievijas demokrātiskās opozīcijas atbalstam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē 2022. gada Nobela Miera prēmijas piešķiršanu cilvēktiesību aizstāvim, Cilvēktiesību centra “Viasna” dibinātājam un 2020. gada Saharova balvas laureātam Alesam Bjaļackim; nosoda Alesa Bjaļacka, Valiancina Stefanoviča un Uladzimira Labkoviča turēšanu apcietinājumā par politiski motivētām apsūdzībām kontrabandā un tādu kolektīvu darbību finansēšanā, ar kurām pārkāpj sabiedrisko kārtību, par ko paredzēts cietumsods uz laiku līdz 12 gadiem, un prasa viņus nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot; pievienojas Norvēģijas Nobela komitejas priekšsēdētāja aicinājumam, ar ko Lukašenko režīmam pieprasa atbrīvot Alesu Bjaļacki pirms Nobela Miera prēmijas pasniegšanas ceremonijas 2022. gada 10. decembrī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē kontaktgrupas izveidi Eiropas Padomē sadarbībā ar Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem un pilsonisko sabiedrību; mudina ES iestādes, dalībvalstis un starptautiskās organizācijas paplašināt sistēmisko sadarbību ar Baltkrievijas demokrātiskajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka ES un dalībvalstis, jo īpaši Polija un Lietuva, sniedz atbalstu un aizsardzību Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri ir spiesti bēgt no valsts; aicina dalībvalstis turpināt izrādīt solidaritāti cilvēkiem, kuri bēg no Baltkrievijas, un aicina Komisiju turpināt atbalstīt šos centienus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas visaptverošo ekonomikas atbalsta plānu demokrātiskai Baltkrievijai, taču prasa, lai šie līdzekļi būtu pieejami nekavējoties un varētu atbalstīt pilsoniskās sabiedrības, neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu, arodbiedrību un trimdā esošo Baltkrievijas opozīcijas pārstāvju būtisko darbu, kā arī tos, kuri bēg no represīvā režīma; aicina Eiropas politiskās partijas un fondus sniegt tiešu atbalstu Baltkrievijas partijām, kas ir to dalībnieces, kā arī Baltkrievijas opozīcijai kopumā; aicina Komisiju turpināt atbalstīt neatkarīgus ziņu kanālus, jo īpaši jaunos plašsaziņas līdzekļus, piemēram, “Nexta”, kas nav saņēmis nekādu ES finansiālo atbalstu, neraugoties uz to, ka tam Baltkrievijā ir plaša auditorija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt palīdzēt demokrātiskajai opozīcijai, pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aizstāvjiem, arodbiedrību pārstāvjiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem Baltkrievijā un ārvalstīs, lai sagatavotos valsts turpmākai pārejai uz demokrātiju; uzteic Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) par Svjatlanas Cihanouskas regulāro aicināšanu uz Ārlietu padomes sanāksmēm, tostarp uz 2022. gada 14. novembra apaļā galda sanāksmi; šajā sakarā atzinīgi vērtē misijas demokrātiskajai Baltkrievijai izveidi Briselē; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt noteikumus un procedūras, kas piemērojamas gadījumos, kad cilvēktiesību aizstāvjiem un citiem pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Baltkrievijā tiek atņemta pilsonība, kā arī sniegt atbalstu tiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri dzīvo ES un kuru personu apliecinošiem dokumentiem tuvojas derīguma termiņš, un kuriem nav iespēju tos atjaunot, jo viņi nevar atgriezties Baltkrievijā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Padomi un PV/AP apdomāt, kādus citus pasākumus būtu iespējams veikt līdztekus sankcijām, un izstrādāt saskaņotu un visaptverošu ilgtermiņa pieeju Baltkrievijai, cieši koordinējot to ar līdzīgi domājošām valstīm un starptautiskām organizācijām; aicina EĀDD uzņemties vadību saskaņotas politikas koordinēšanā ar dalībvalstīm un citām ES iestādēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nosoda Baltkrievijas lēmumu izstāties no Orhūsas konvencijas, jo īpaši sakarā ar Astravjecas atomelektrostacijas (AES) darbības uzsākšanu, neizpildot visus ieteikumus par noturības testiem, un pauž nožēlu par turpmāku nevērību attiecībā uz Astravjecas AES objekta atbilstību visstingrākajiem kodoldrošuma noteikumiem; nosoda Baltkrievijas režīma īstenoto vides un cilvēktiesību aizstāvju un NVO, kuras pauž bažas par kodoldrošību, brutālo vajāšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas varasiestādēm un Baltkrievijas demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

20.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/54

---

P9_TA(2022)0419

Iedzīvotāju piespiedu pārvietošana saistībā ar konflikta saasināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu daļā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu saistībā ar konflikta saasināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu daļā (2022/2957(RSP))

(2023/C 167/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2022. gada 10. oktobra ziņojumu par bērniem un bruņotiem konfliktiem Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2022. gada 10. oktobra ziņojumu par bērniem un bruņotiem konfliktiem Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā 1949. gadā pieņemto ceturto Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā un tās 1977. un 2005. gada papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gadā pieņemto ceturto Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā un tās 1977. un 2005. gada papildprotokolus,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC),

| — | ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO) 2020. gada jūlija ziņojumu par cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko veikuši Apvienoto demokrātisko spēku bruņotā grupa un aizsardzības un drošības spēku locekļi Beni teritorijā, Ziemeļkivu provincē, Irumu un Mambasa teritorijās un Ituri provincē laikposmā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. janvārim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO) 2020. gada jūlija ziņojumu par cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko veikuši Apvienoto demokrātisko spēku bruņotā grupa un aizsardzības un drošības spēku locekļi Beni teritorijā, Ziemeļkivu provincē, Irumu un Mambasa teritorijās un Ituri provincē laikposmā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. janvārim,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Žuzepa Borela 2022. gada 4. jūlija deklarāciju par stāvokli Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Žuzepa Borela 2022. gada 4. jūlija deklarāciju par stāvokli Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (2),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā drošības situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) turpina pasliktināties, jo īpaši valsts ziemeļaustrumu daļā, tādēļ, ka uzbrūk bruņoti ārvalstu un vietēji grupējumi, tostarp M23, kas ir saistīts ar Ruandu; tā kā daži nemiernieku grupējumi ir saistīti ar Ugandu un Burundi, kā arī esot lojāli ISIS, un ir bijuši iesaistīti daudzos slaktiņos, kas ir izraisījuši tūkstošiem civiliedzīvotāju pārvietošanu, un ir ziņojumi par to, ka bruņotie grupējumi vervē bērnus un plaši īsteno seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā drošības situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) turpina pasliktināties, jo īpaši valsts ziemeļaustrumu daļā, tādēļ, ka uzbrūk bruņoti ārvalstu un vietēji grupējumi, tostarp M23, kas ir saistīts ar Ruandu; tā kā daži nemiernieku grupējumi ir saistīti ar Ugandu un Burundi, kā arī esot lojāli ISIS, un ir bijuši iesaistīti daudzos slaktiņos, kas ir izraisījuši tūkstošiem civiliedzīvotāju pārvietošanu, un ir ziņojumi par to, ka bruņotie grupējumi vervē bērnus un plaši īsteno seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību;

| B. | tā kā kopš 2022. gada 20. oktobra M23 uzbrukumu dēļ tūkstošiem cilvēku ir pārvietoti no Rutšuru uz Kanjaručinju un Kibati, uz ziemeļiem no Gomas pilsētas un uz Lubero teritoriju; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2022. gada 20. oktobra M23 uzbrukumu dēļ tūkstošiem cilvēku ir pārvietoti no Rutšuru uz Kanjaručinju un Kibati, uz ziemeļiem no Gomas pilsētas un uz Lubero teritoriju;

| C. | tā kā kopš 2022. gada 20. oktobra ir pārvietoti aptuveni 183 000 cilvēku, galvenokārt sievietes un bērni, tādējādi valsts austrumu daļā kopumā ir pārvietoti vairāk nekā 232 000 civiliedzīvotāju; tā kā 2,4 miljoni Kongo bērnu vecumā līdz pieciem gadiem cieš no vispārējas akūtas uztura nepietiekamības; tā kā daudzi bērni, bēgot no nemiernieku uzbrukumiem, vairs nevar atrast vecākus un aizbildņus; tā kā pašlaik palīdzība ir vajadzīga aptuveni 7,5 miljoniem cilvēku, kuriem nav piekļuves ūdenim un sanitārijas iekārtām; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2022. gada 20. oktobra ir pārvietoti aptuveni 183 000 cilvēku, galvenokārt sievietes un bērni, tādējādi valsts austrumu daļā kopumā ir pārvietoti vairāk nekā 232 000 civiliedzīvotāju; tā kā 2,4 miljoni Kongo bērnu vecumā līdz pieciem gadiem cieš no vispārējas akūtas uztura nepietiekamības; tā kā daudzi bērni, bēgot no nemiernieku uzbrukumiem, vairs nevar atrast vecākus un aizbildņus; tā kā pašlaik palīdzība ir vajadzīga aptuveni 7,5 miljoniem cilvēku, kuriem nav piekļuves ūdenim un sanitārijas iekārtām;

| D. | tā kā KDR austrumu provinces Ituri un Kivu jau divdesmit gadus cieš no cikliska konflikta, kurā bruņoti grupējumi slaktē civiliedzīvotājus un īsteno vardarbību, un valsts iestādes nespēj saukt nevalstiskos grupējumus pie atbildības par iepriekš izdarītiem noziegumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā KDR austrumu provinces Ituri un Kivu jau divdesmit gadus cieš no cikliska konflikta, kurā bruņoti grupējumi slaktē civiliedzīvotājus un īsteno vardarbību, un valsts iestādes nespēj saukt nevalstiskos grupējumus pie atbildības par iepriekš izdarītiem noziegumiem;

| E. | tā kā 2022. gada oktobrī tika ziņots, ka jaunākajā konfliktā ar M23 nemiernieku spēkiem Kongo armijas vienības un to sabiedrotie bija atbildīgi par masveida cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā ziņots arī par nopietniem pārkāpumiem, tostarp bērnu darbu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2022. gada oktobrī tika ziņots, ka jaunākajā konfliktā ar M23 nemiernieku spēkiem Kongo armijas vienības un to sabiedrotie bija atbildīgi par masveida cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā ziņots arī par nopietniem pārkāpumiem, tostarp bērnu darbu;

| F. | tā kā žurnālisti, kas ziņo par šo konfliktu, saskaras ar aizvien lielāku vajāšanu, draudiem un arestiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā žurnālisti, kas ziņo par šo konfliktu, saskaras ar aizvien lielāku vajāšanu, draudiem un arestiem;

| G. | tā kā Angolas veicinātā Luandas procesa mērķis ir mediācija starp KDR un Ruandu attiecībā uz konfliktu KDR austrumu daļā; tā kā Austrumāfrikas valstu kopiena (EAC), kurā KDR kļuva par locekli 2022. gada martā, ir sākusi divējādu procesu ar mērķi izbeigt nestabilitāti Kongo austrumu daļā, kas paredz: politiskas diskusijas ar nemiernieku grupām, kuras ir izteikušas vēlmi pārtraukt karadarbību un atbruņoties, un Austrumāfrikas militāro spēku izvietošanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā Angolas veicinātā Luandas procesa mērķis ir mediācija starp KDR un Ruandu attiecībā uz konfliktu KDR austrumu daļā; tā kā Austrumāfrikas valstu kopiena (EAC), kurā KDR kļuva par locekli 2022. gada martā, ir sākusi divējādu procesu ar mērķi izbeigt nestabilitāti Kongo austrumu daļā, kas paredz: politiskas diskusijas ar nemiernieku grupām, kuras ir izteikušas vēlmi pārtraukt karadarbību un atbruņoties, un Austrumāfrikas militāro spēku izvietošanu,

| 1. | pauž dziļas bažas par vardarbības eskalāciju un satraucošo un aizvien sliktāko humanitāro situāciju KDR, ko jo īpaši izraisījuši bruņotie konflikti austrumu provincēs; pauž nožēlu par zaudētajām dzīvībām un izsaka līdzjūtību KDR iedzīvotājiem; pauž nožēlu, ka šā konflikta dēļ aptuveni 27 miljoniem Kongo iedzīvotāju ir vajadzīga humānā palīdzība un pastāvīgi pieaug KDR iekšzemē pārvietoto personu skaits, kas pašlaik ir aptuveni 6 miljoni, tostarp 515 000 bēgļu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina ES un pārējos starptautiskos partnerus sniegt šim reģionam humāno palīdzību; stingri prasa ES finansēto humāno palīdzību mērķorientēti sniegt neaizsargātām personām, tostarp seksuālas vardarbības upuriem, un tam, lai uzlabotu sociālos faktorus, kas ietekmē veselību; aicina ES arī turpināt attīstības un humānās palīdzības finansējuma palielināšanu KDR 2021.–2027. gada plānošanas periodā; mudina visas puses atļaut un atvieglot humānās palīdzības pieejamību visiem tiem, kam tā ir vajadzīga, un darīt iespējamu pārvietoto personu brīvprātīgu un drošu atgriešanos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda bruņoto grupējumu pašlaik īstenoto brutālo agresiju; prasa, lai M23 bruņotais grupējums atkāptos no savām pozīcijām un atbruņotos un lai visi bruņotie grupējumi reģionā no jauna iesaistītos Kongo dialogā (Nairobi process), gatavojoties atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai kopienā; aicina visus reģiona valsts dalībniekus pārtraukt jebkādu sadarbību ar M23 un citiem bruņotiem grupējumiem šajā reģionā; mudina visas attiecīgās valdības nodrošināt, ka politisks noregulējums neparedz amnestiju tiem, kas ir atbildīgi par smagiem starptautiskiem noziegumiem, un ka M23 komandieriem, kuri ir izdarījuši pārkāpumus, nav atļauts integrēties Kongo Demokrātiskās Republikas bruņotajos spēkos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Ruandu neatbalstīt M23 nemierniekus; aicina ES un dalībvalstis ar globālo cilvēktiesību sankciju mehānismu noteikt sankcijas pret tiem, kas pārkāpj cilvēktiesības KDR austrumu daļā; aicina saglabāt un paplašināt sankcijas pret augsta ranga M23 komandieriem, lai iekļautu personas, kas nesen atzītas par atbildīgām par nopietniem pārkāpumiem, kā arī augsta ranga amatpersonas no visa reģiona, kuras ir līdzatbildīgas bruņotā grupējuma veiktajos pārkāpumos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļas bažas par visiem draudiem, cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem, ko sievietes un meitenes piedzīvo bruņotos konfliktos, un atzīst, ka sievietes un meitenes ir īpaši apdraudētas, jo viņām bieži vien uzbrūk speciāli un viņām ir lielāks risks piedzīvot vardarbību konflikta un pēckonflikta situācijās, kas liedz viņām piedalīties miera procesos; mudina starptautisko sabiedrību paātrināt centienus, lai izskaustu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību bruņotos konfliktos KDR austrumu daļā, aizsargātu cietušos, izbeigtu vainīgo nesodāmību un cietušajiem nodrošinātu piekļuvi tiesu iestādēm, kompensācijas un tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina starptautisko sabiedrību veikt konkrētus pasākumus, lai apturētu pašreizējo vardarbību, jo īpaši veicinot dialogu un nevardarbīgus risinājumus un atbalstot reģionālo mediācijas procesu — Luandas procesu, ko ierosināja Angolas prezidents Žoao Lorenco; uzsver, ka visām Austrumāfrikas valstu kopienas (EAC), Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) un Lielo ezeru reģiona starptautiskās konferences (ICGLR) dalībvalstīm ir jāievēro principi, par kuriem panākta vienošanās Austrumāfrikas valstu vadītāju konklāvā un Luandas mediācijas procesā; stingri uzsver, ka Āfrikas Lielo ezeru reģionā ir vajadzīga pārrobežu sadarbība; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa plašāku drošības sektora reformas centienu procesā izveidot oficiālu pārbaudes mehānismu, kurā izmeklētu kandidātus atcelšanai no amata un nodrošinātu, ka drošības spēki rīkojas atbilstoši starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību standartiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Komisiju un ES dalībvalstis nodrošināt, ka gaidāmajā ES stratēģijā attiecībā uz Āfrikas Lielo ezeru reģionu ir pienācīgi atspoguļotas daudzās un nopietnās cilvēktiesību un humanitārās problēmas gan valstu, gan reģionālā līmenī, jo īpaši KDR; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina KDR kaimiņvalstis pastiprināt centienus apkarot konfliktu izrakteņu kontrabandu caur tām un nelikumīgu tirdzniecību ar dabas resursiem, kas veicina konfliktu; uzsver, ka ir svarīgi turpināt centienus, lai bruņotie grupējumi, kas iesaistīti nelikumīgā tirdzniecībā ar dabas resursiem, tostarp zeltu un savvaļas dzīvnieku un augu produktiem, vairs netiktu pie finansējuma; aicina Komisiju, pārskatot Regulas (ES) 2017/821 darbību un lietderību, novērtēt tās ietekmi un efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Āfrikas Savienībai, ĀKK un ES Ministru padomei, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, ANO ģenerālsekretāram un Kongo Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam, kā arī pārējām Austrumāfrikas valstu kopienas valstīm. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(2)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/57

---

P9_TA(2022)0420

Turpmākā Eiropas finanšu arhitektūra attīstībai

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par turpmāko Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai (2021/2252(INI))

(2023/C 167/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2008. gada 30. janvāra kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2008. gada 30. janvāra kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Rīkkopa. Tiesībās balstīta pieeja, aptverot visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Rīkkopa. Tiesībās balstīta pieeja, aptverot visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152),

| — | ņemot vērā ANO 2015. gada 21. oktobra rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas pieņemta ANO Ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī Ņujorkā, un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2015. gada 21. oktobra rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas pieņemta ANO Ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī Ņujorkā, un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Trešo starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika Adisabebā 2015. gada 13. līdz 16. jūlijā, un Adisabebas rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Trešo starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika Adisabebā 2015. gada 13. līdz 16. jūlijā, un Adisabebas rīcības programmu,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2017. gada 30. jūnija kopīgo paziņojumu “Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2017. gada 30. jūnija kopīgo paziņojumu “Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”” (2),

| — | ņemot vērā Lietpratēju augsta līmeņa grupas par Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai 2019. gada oktobra ziņojumu “Eiropa pasaulē — Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lietpratēju augsta līmeņa grupas par Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai 2019. gada oktobra ziņojumu “Eiropa pasaulē — Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai nākotne”,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. aprīļa secinājumus par turpmākās Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai stiprināšanas iespējām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. aprīļa secinājumus par turpmākās Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai stiprināšanas iespējām,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. jūnija secinājumus par Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. jūnija secinājumus par Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 24. marta ziņojumu “Komisijas ceļvedis virzībā uz uzlabotu Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai un 2021. gada progresa ziņojums” (COM(2022)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 24. marta ziņojumu “Komisijas ceļvedis virzībā uz uzlabotu Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai un 2021. gada progresa ziņojums” (COM(2022)0139),

| — | ņemot vērā EIB un ERAB 2021. gada 25. novembra kopīgo ziņojumu par darbībām, kas veiktas saistībā ar Padomes secinājumiem par Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai (EFAD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB un ERAB 2021. gada 25. novembra kopīgo ziņojumu par darbībām, kas veiktas saistībā ar Padomes secinājumiem par Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai (EFAD),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada 11. septembra atzinumu Nr. 7/2020, kas pievienots Komisijas Ziņojumam par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada 11. septembra atzinumu Nr. 7/2020, kas pievienots Komisijas Ziņojumam par Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par ES trasta fondiem un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par ES trasta fondiem un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Global Gateway” (JOIN(2021)0030 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Global Gateway” (JOIN(2021)0030 final),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības sesto samitu, kas notika 2022. gada 17. un 18. februārī, un ar to saistīto nobeiguma paziņojumu “Kopīgs redzējums 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības sesto samitu, kas notika 2022. gada 17. un 18. februārī, un ar to saistīto nobeiguma paziņojumu “Kopīgs redzējums 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. pantu un Eiropas Investīciju bankas (EIB) statūtus, kuri pievienoti Līgumiem un kuros noteikts, ka EIB ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, tā pilnībā pieder visām 27 ES dalībvalstīm un tās uzdevums ir veicināt ES attīstības politikas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. pantu un Eiropas Investīciju bankas (EIB) statūtus, kuri pievienoti Līgumiem un kuros noteikts, ka EIB ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, tā pilnībā pieder visām 27 ES dalībvalstīm un tās uzdevums ir veicināt ES attīstības politikas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0270/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0270/2022),

| A. | tā kā Covid-19 pandēmija ir padziļinājusi jau tā ievērojamo IAM finansējuma trūkumu un izraisījusi resursu vispārēju samazinājumu 700 miljardu USD apmērā un tajā pašā laikā vajadzību pieaugumu par 1 triljonu USD, radot šķēres efektu, tāpēc tiek sagaidīts, ka pirms pandēmijas jaunattīstības valstīs pastāvošais ikgadējā IAM finansējuma deficīts 2,5 triljonu USD apmērā pēc Covid-19 palielināsies par 70 %, sasniedzot 4,2 triljonus USD (3,7 triljonus EUR) (6); |
| --- | --- |

A.

tā kā Covid-19 pandēmija ir padziļinājusi jau tā ievērojamo IAM finansējuma trūkumu un izraisījusi resursu vispārēju samazinājumu 700 miljardu USD apmērā un tajā pašā laikā vajadzību pieaugumu par 1 triljonu USD, radot šķēres efektu, tāpēc tiek sagaidīts, ka pirms pandēmijas jaunattīstības valstīs pastāvošais ikgadējā IAM finansējuma deficīts 2,5 triljonu USD apmērā pēc Covid-19 palielināsies par 70 %, sasniedzot 4,2 triljonus USD (3,7 triljonus EUR) (6);

| B. | tā kā valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem katru gadu trūkst finansējuma 148 miljardu USD apmērā 4. IAM sasniegšanai laikposmā no šā brīža līdz 2030. gadam; tā kā papildu izmaksas, ko rada ar Covid-19 saistīta skolu slēgšana, šo finansējuma trūkumu var palielināt pat par vienu trešdaļu; |
| --- | --- |

B.

tā kā valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem katru gadu trūkst finansējuma 148 miljardu USD apmērā 4. IAM sasniegšanai laikposmā no šā brīža līdz 2030. gadam; tā kā papildu izmaksas, ko rada ar Covid-19 saistīta skolu slēgšana, šo finansējuma trūkumu var palielināt pat par vienu trešdaļu;

| C. | tā kā Krievijas militārā agresija Ukrainā ir krasi pasliktinājusi IAM situāciju Ukrainā un tās kaimiņvalstīs; tā kā pašreizējā Krievijas militārā agresija Ukrainā ietekmēs IAM īstenošanu visā pasaulē, jo īpaši saistībā ar cīņu pret nabadzību un badu, un tas palielina iedzīvotāju nemieru, konfliktu un neatbilstīgas migrācijas risku; tā kā postošās sekas, ko izraisījis Putina noziedzīgais karš, ir ievērojami novirzījušas jau tā ierobežotos attīstības palīdzības resursus; tā kā šā kara ilgtermiņa sekas vēl nav zināmas; tā kā būtiskais IAM finansējuma trūkums un Covid-19 pandēmijas sekas, kas ir postoši ietekmējušas visas jaunattīstības valstis, prasa ārkārtēju un pastāvīgu atbildi no visiem ES dalībniekiem un liek sistēmiski pārskatīt EFAD; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas militārā agresija Ukrainā ir krasi pasliktinājusi IAM situāciju Ukrainā un tās kaimiņvalstīs; tā kā pašreizējā Krievijas militārā agresija Ukrainā ietekmēs IAM īstenošanu visā pasaulē, jo īpaši saistībā ar cīņu pret nabadzību un badu, un tas palielina iedzīvotāju nemieru, konfliktu un neatbilstīgas migrācijas risku; tā kā postošās sekas, ko izraisījis Putina noziedzīgais karš, ir ievērojami novirzījušas jau tā ierobežotos attīstības palīdzības resursus; tā kā šā kara ilgtermiņa sekas vēl nav zināmas; tā kā būtiskais IAM finansējuma trūkums un Covid-19 pandēmijas sekas, kas ir postoši ietekmējušas visas jaunattīstības valstis, prasa ārkārtēju un pastāvīgu atbildi no visiem ES dalībniekiem un liek sistēmiski pārskatīt EFAD;

| D. | tā kā ES pašreizējā politiskā un finansiālā vadošā loma un centieni nav pietiekami, lai sasniegtu IAM un Parīzes nolīguma mērķus un risinātu citas akūtas globālas problēmas, jo īpaši aizvien smagākās klimata pārmaiņas, partnervalstu dramatiski pieaugošo parādu slogu un Covid-19 un vardarbīgu konfliktu sekas, un tāpēc ir vajadzīga kopīga iesaistīšanās starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu, ka EFAD spēj reaģēt uz šīm jaunajām problēmām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES pašreizējā politiskā un finansiālā vadošā loma un centieni nav pietiekami, lai sasniegtu IAM un Parīzes nolīguma mērķus un risinātu citas akūtas globālas problēmas, jo īpaši aizvien smagākās klimata pārmaiņas, partnervalstu dramatiski pieaugošo parādu slogu un Covid-19 un vardarbīgu konfliktu sekas, un tāpēc ir vajadzīga kopīga iesaistīšanās starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu, ka EFAD spēj reaģēt uz šīm jaunajām problēmām;

| E. | tā kā, lai faktiski sasniegtu IAM un pārvarētu Covid-19 pandēmiju, steidzami ir vajadzīga saskaņota politika un cieša sadarbība starp visām oficiālajām attīstības finansēšanas iestādēm, to valsts akcionāriem, ES iestādēm un visiem esošajiem partneriem, lai nodrošinātu, ka ierobežotie publiskie līdzekļi tiek izmantoti visefektīvākajā un lietderīgākajā veidā; tā kā sekmīga papildu privātā un publiskā kapitāla piesaistīšana papildus oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) un citiem pašreizējiem attīstības finansēšanas veidiem ir izšķiroši svarīga un ir jāsaskaņo ar attīstības politikas mērķiem, jo īpaši tādēļ, lai samazinātu nevienlīdzību un nabadzību, kas ir Programmas 2030. gadam pirmais mērķis; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai faktiski sasniegtu IAM un pārvarētu Covid-19 pandēmiju, steidzami ir vajadzīga saskaņota politika un cieša sadarbība starp visām oficiālajām attīstības finansēšanas iestādēm, to valsts akcionāriem, ES iestādēm un visiem esošajiem partneriem, lai nodrošinātu, ka ierobežotie publiskie līdzekļi tiek izmantoti visefektīvākajā un lietderīgākajā veidā; tā kā sekmīga papildu privātā un publiskā kapitāla piesaistīšana papildus oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) un citiem pašreizējiem attīstības finansēšanas veidiem ir izšķiroši svarīga un ir jāsaskaņo ar attīstības politikas mērķiem, jo īpaši tādēļ, lai samazinātu nevienlīdzību un nabadzību, kas ir Programmas 2030. gadam pirmais mērķis;

| F. | tā kā, ņemot vērā arī globālo dienvidu ilgtspējīgu attīstību, ir ārkārtīgi svarīgi, lai nākotnē tiktu reorganizētas pasaules enerģijas plūsmas un lai Āfrikas kontinentam būtu svarīga nozīme; tā kā tās lomas stiprināšana attiecībā uz ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, izmantošanu un eksportu sniegs iespēju uz nākotni orientētai un ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai un varētu uzlabot dzīves apstākļus lielākajai daļai iedzīvotāju; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā arī globālo dienvidu ilgtspējīgu attīstību, ir ārkārtīgi svarīgi, lai nākotnē tiktu reorganizētas pasaules enerģijas plūsmas un lai Āfrikas kontinentam būtu svarīga nozīme; tā kā tās lomas stiprināšana attiecībā uz ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, izmantošanu un eksportu sniegs iespēju uz nākotni orientētai un ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai un varētu uzlabot dzīves apstākļus lielākajai daļai iedzīvotāju;

| G. | tā kā pārtikas trūkums ir būtisks šķērslis IAM sasniegšanai, jo īpaši Āfrikā, kur 2 no 10 cilvēkiem nesaņem pietiekamu uzturu; tā kā šī problēma kļūs tikai vēl aktuālāka iedzīvotāju skaita pieauguma dēļ; tā kā ES sadarbībai ar partnervalstīm ir efektīvi un ilgtspējīgi jārisina šī problēma; |
| --- | --- |

G.

tā kā pārtikas trūkums ir būtisks šķērslis IAM sasniegšanai, jo īpaši Āfrikā, kur 2 no 10 cilvēkiem nesaņem pietiekamu uzturu; tā kā šī problēma kļūs tikai vēl aktuālāka iedzīvotāju skaita pieauguma dēļ; tā kā ES sadarbībai ar partnervalstīm ir efektīvi un ilgtspējīgi jārisina šī problēma;

| H. | tā kā ES iestādes un 27 ES dalībvalstis kopā ir lielākais līdzekļu devējs jaunattīstības valstīm, kas nodrošina aptuveni 46 % no kopējās OAP, kuru visas ESAO OAP dalībvalstis sniedz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES iestādes un 27 ES dalībvalstis kopā ir lielākais līdzekļu devējs jaunattīstības valstīm, kas nodrošina aptuveni 46 % no kopējās OAP, kuru visas ESAO OAP dalībvalstis sniedz jaunattīstības valstīm;

| I. | tā kā Eiropas komandas pieejas kā globālas ES atbildes reakcijas uz Covid-19 izstrāde varētu palīdzēt partnervalstu atbalstīšanas nolūkā izveidot vienotu stratēģisku koordinācijas satvaru ES ārējai reakcijai uz pandēmiju un citām nozīmīgām problēmām, tādām kā Krievijas militārās agresijas Ukrainā sekas; tā kā šī pieeja ir daudzsološs process, lai nodrošinātu turpmāku sadarbību starp ES iestādēm, dalībvalstīm un Eiropas divpusējām un daudzpusējām attīstības finansēšanas iestādēm, EIB un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB), pastāvīgi palielinot ES kolektīvo efektivitāti un pamanāmību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas komandas pieejas kā globālas ES atbildes reakcijas uz Covid-19 izstrāde varētu palīdzēt partnervalstu atbalstīšanas nolūkā izveidot vienotu stratēģisku koordinācijas satvaru ES ārējai reakcijai uz pandēmiju un citām nozīmīgām problēmām, tādām kā Krievijas militārās agresijas Ukrainā sekas; tā kā šī pieeja ir daudzsološs process, lai nodrošinātu turpmāku sadarbību starp ES iestādēm, dalībvalstīm un Eiropas divpusējām un daudzpusējām attīstības finansēšanas iestādēm, EIB un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB), pastāvīgi palielinot ES kolektīvo efektivitāti un pamanāmību;

| J. | tā kā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” (NDICI — “Eiropa pasaulē”), kura kopējais budžets ir 79,5 miljardi EUR, stāšanās spēkā nozīmē vēsturiskas izmaiņas ES ārpolitikā un attīstības politikā, kā rezultātā tiek racionalizēti un konsolidēti ES attīstības izdevumi un dots jauns impulss ciešākai sadarbībai starp Eiropas attīstības jomas dalībniekiem; tā kā NDICI — “Eiropa pasaulē” ievērojami maina ārējo investīciju satvaru, sasaistot apvienoto finansējumu un garantijas, kas sniegtas saskaņā ar Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+) — Ārējās darbības garantiju; tā kā EFIA+ ievērojami paplašina tā priekšgājēja EFIA ģeogrāfisko tvērumu un finansējumu un ar Ārējās darbības garantijas starpniecību spēs garantēt operācijas līdz pat 53,4 miljardu EUR apmērā; tā kā princips “politika pirmajā vietā”, kas ir NDICI — “Eiropa pasaulē” pamatā, nozīmē pāreju uz sadarbību, kuras pamatā ir politikas mērķi, un nodrošina, ka ES budžeta garantiju izmantošana tiek ņemta vērā plānošanas procesā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” (NDICI — “Eiropa pasaulē”), kura kopējais budžets ir 79,5 miljardi EUR, stāšanās spēkā nozīmē vēsturiskas izmaiņas ES ārpolitikā un attīstības politikā, kā rezultātā tiek racionalizēti un konsolidēti ES attīstības izdevumi un dots jauns impulss ciešākai sadarbībai starp Eiropas attīstības jomas dalībniekiem; tā kā NDICI — “Eiropa pasaulē” ievērojami maina ārējo investīciju satvaru, sasaistot apvienoto finansējumu un garantijas, kas sniegtas saskaņā ar Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+) — Ārējās darbības garantiju; tā kā EFIA+ ievērojami paplašina tā priekšgājēja EFIA ģeogrāfisko tvērumu un finansējumu un ar Ārējās darbības garantijas starpniecību spēs garantēt operācijas līdz pat 53,4 miljardu EUR apmērā; tā kā princips “politika pirmajā vietā”, kas ir NDICI — “Eiropa pasaulē” pamatā, nozīmē pāreju uz sadarbību, kuras pamatā ir politikas mērķi, un nodrošina, ka ES budžeta garantiju izmantošana tiek ņemta vērā plānošanas procesā;

| K. | tā kā EFIA+, kas izveidots saskaņā ar instrumentu NDICI — “Eiropa pasaulē”, nodrošina līdzekļus finansējuma apvienošanas un budžeta garantiju operācijām, kuras atbilstīgiem partneriem jāīsteno atvērti un balstoties uz sadarbību; |
| --- | --- |

K.

tā kā EFIA+, kas izveidots saskaņā ar instrumentu NDICI — “Eiropa pasaulē”, nodrošina līdzekļus finansējuma apvienošanas un budžeta garantiju operācijām, kuras atbilstīgiem partneriem jāīsteno atvērti un balstoties uz sadarbību;

| L. | tā kā NDICI — “Eiropa pasaulē” regulas 36. pantā ir noteikta EIB īpašā loma minētā instrumenta ietvaros; |
| --- | --- |

L.

tā kā NDICI — “Eiropa pasaulē” regulas 36. pantā ir noteikta EIB īpašā loma minētā instrumenta ietvaros;

| M. | tā kā ES uzņēmumi un finansēšanas iestādes, kas darbojas jaunattīstības valstīs, pēdējo desmit gadu laikā ir arvien vairāk saskārušies ar negodīgu konkurenci no to globālo dalībnieku puses, kuri darbojas ārpus daudzpusējās attīstības finansēšanas sistēmas, kas paredz starptautisku noteikumu kopumu, piemēram, īpašas prasības attiecībā uz OAP, oficiāli atbalstītus kredītus, ilgtspējīgu kreditēšanu un parāda atmaksājamību, eksporta subsīdijas un starptautiskos standartus, lai apkarotu kukuļošanu un korupciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES uzņēmumi un finansēšanas iestādes, kas darbojas jaunattīstības valstīs, pēdējo desmit gadu laikā ir arvien vairāk saskārušies ar negodīgu konkurenci no to globālo dalībnieku puses, kuri darbojas ārpus daudzpusējās attīstības finansēšanas sistēmas, kas paredz starptautisku noteikumu kopumu, piemēram, īpašas prasības attiecībā uz OAP, oficiāli atbalstītus kredītus, ilgtspējīgu kreditēšanu un parāda atmaksājamību, eksporta subsīdijas un starptautiskos standartus, lai apkarotu kukuļošanu un korupciju;

| N. | tā kā pareizi funkcionējoša politikas saskaņotība attīstībai un atbalsts iekšzemes resursu mobilizēšanai ir pareizas finanšu pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ar mērķi palielināt palīdzības efektivitāti, izmantojot konkrētas iniciatīvas, piemēram, atbalstu cīņai pret korupciju, progresīvu nodokļu sistēmu izstrādi un cīņu pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

N.

tā kā pareizi funkcionējoša politikas saskaņotība attīstībai un atbalsts iekšzemes resursu mobilizēšanai ir pareizas finanšu pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ar mērķi palielināt palīdzības efektivitāti, izmantojot konkrētas iniciatīvas, piemēram, atbalstu cīņai pret korupciju, progresīvu nodokļu sistēmu izstrādi un cīņu pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| O. | tā kā Lietpratēju augsta līmeņa grupas 2019. gada oktobrī publicētajā ziņojumā viens no ieteikumiem paredzēja izveidot Eiropas Klimata un ilgtspējīgas attīstības banku (ECSDB), bet dalībvalstis šo iespēju nekavējoties noraidīja kā pārāk dārgu un pārāk laikietilpīgu, lai to īstenotu jaunajā budžeta periodā; tā kā tā vietā Padome izvēlējās citu risinājumu, nevis tos, ko bija ierosinājusi Lietpratēju augsta līmeņa grupa, šī risinājuma nosaukums ir Status Quo+ un tas būtiski nemaina esošās struktūras, bet aicina tās uzlabot; tā kā risinājums Status Quo+ paredz šādus uzlabojumus bez papildu izmaksām dalībvalstīm: EIB klātbūtnes uz vietas uzlabošana un tās uzņēmējdarbības modeļa nomaiņa uz tādu, kas vairāk līdzinās attīstības bankas modelim, ERAB darbības jomu Subsahāras Āfrikā pakāpeniska paplašināšana un Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un ES delegāciju spēju uzlabošana; |
| --- | --- |

O.

tā kā Lietpratēju augsta līmeņa grupas 2019. gada oktobrī publicētajā ziņojumā viens no ieteikumiem paredzēja izveidot Eiropas Klimata un ilgtspējīgas attīstības banku (ECSDB), bet dalībvalstis šo iespēju nekavējoties noraidīja kā pārāk dārgu un pārāk laikietilpīgu, lai to īstenotu jaunajā budžeta periodā; tā kā tā vietā Padome izvēlējās citu risinājumu, nevis tos, ko bija ierosinājusi Lietpratēju augsta līmeņa grupa, šī risinājuma nosaukums ir Status Quo+ un tas būtiski nemaina esošās struktūras, bet aicina tās uzlabot; tā kā risinājums Status Quo+ paredz šādus uzlabojumus bez papildu izmaksām dalībvalstīm: EIB klātbūtnes uz vietas uzlabošana un tās uzņēmējdarbības modeļa nomaiņa uz tādu, kas vairāk līdzinās attīstības bankas modelim, ERAB darbības jomu Subsahāras Āfrikā pakāpeniska paplašināšana un Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un ES delegāciju spēju uzlabošana;

| P. | tā kā visas dalībvalstis ir aicinājušas Eiropas attīstības bankas un finanšu iestādes pastiprināt sadarbību un koordināciju gan savā starpā, gan ar citām daudzpusējām un starptautiskām finanšu iestādēm, pamatojoties uz katras iestādes stiprajām pusēm un speciālajām zināšanām un tādējādi uzlabojot EFAD efektivitāti, pamanāmību un ietekmi, kā arī veicinot privātā sektora vēl lielāku iesaistīšanos un vienlaikus turpinot papildināt un atbalstīt publiskā sektora iesaistīšanos, |
| --- | --- |

P.

tā kā visas dalībvalstis ir aicinājušas Eiropas attīstības bankas un finanšu iestādes pastiprināt sadarbību un koordināciju gan savā starpā, gan ar citām daudzpusējām un starptautiskām finanšu iestādēm, pamatojoties uz katras iestādes stiprajām pusēm un speciālajām zināšanām un tādējādi uzlabojot EFAD efektivitāti, pamanāmību un ietekmi, kā arī veicinot privātā sektora vēl lielāku iesaistīšanos un vienlaikus turpinot papildināt un atbalstīt publiskā sektora iesaistīšanos,

Eiropas finanšu arhitektūras attīstībai principi un mērķi

| 1. | pieņem zināšanai Padomes secinājumus par EFAD uzlabošanu un 2022. gada 24. marta Komisijas ceļvedi virzībā uz uzlabotu Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai un 2021. gada progresa ziņojumu (COM(2022)0139); uzsver svarīgo lomu, kāda ir NDICI — “Eiropa pasaulē”, EFIA+ un Ārējās darbības garantijai, nodrošinot stratēģisku satvaru apvienotam finansējumam, investīciju atbrīvošanai no riska un garantijām un ar ES budžeta atbalstu mobilizējot privātā sektora resursus, jo īpaši ņemot vērā arvien lielāko ģeopolitisko un ekonomisko konkurenci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka EFAD būtu jānodrošina efektīva, lietderīga, saskaņota un iekļaujoša arhitektūra, kuras pamatā būtu princips “politika pirmajā vietā” kā EFAD struktūras mugurkauls un kura atbilstu ES stratēģiskajām interesēm un vērtībām; uzstāj, ka visiem īstenošanas partneriem, kuri ir daļa no EFAD un kuriem ir pieejami ES budžeta līdzekļi EFIA+ ietvaros, ir jāpiemēro viss ES sociālo, cilvēktiesību, iepirkuma, pārredzamības, vides un tiesiskuma standartu, politikas virzienu un procedūru klāsts; aicina Eiropas Komisiju veikt novērtēšanu un uzraudzību un ziņot par atbilstību šiem ES noteikumiem; uzsver, ka politikas virzītā EFAD būtu jābalsta uz principiem un mērķiem, kas izklāstīti ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, Parīzes nolīgumā un Adisabebas rīcības programmā, un tai būtu jādod ieguldījums IAM sasniegšanā; atkārtoti norāda, ka projektiem, kuros iesaistīti EFAD dalībnieki, ir jāpiemēro drošināšana klimata, vides un sociālās ilgtspējas jomā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu iespējamu kaitīgu ietekmi un maksimāli palielinātu ieguvumus klimata, vides un sociālajā aspektā atbilstīgi ES un tās dalībvalstu saistībām saskaņā ar Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu; stingri uzstāj, ka saskaņā ar jauno EFAD veiktām darbībām būtu jāveicina klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām; šajā sakarībā uzstāj arī uz to, ka darbībām, kurās iesaistīti EFAD dalībnieki, vajadzētu nevis finansēt klimata krīzi veicinošas nozares, bet gan dot ieguldījumu pārejā uz ilgtspējīgu enerģijas ražošanu; atgādina, ka ES politiskā iesaistīšanās būtu jāiestrādā tās daudzgadu finanšu shēmā un pilnībā jāatspoguļo tās Eiropas finanšu arhitektūrā attīstībai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri uzsver, ka EFAD ir jāstiprina stratēģiskās partnerības starp Eiropas Savienību un tās globālajiem partneriem attīstības jomā; atkārtoti norāda, ka šādu partnerību pamatā vienmēr vajadzētu būt savstarpējai cieņai, kopīgām interesēm un vērtībām, jo īpaši cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesībai, atbildībai vides, sociālajā un klimata jomā, veselībai un drošībai, lai samazinātu nevienlīdzību un nabadzību; atkārtoti norāda, ka šīs partnerības vienmēr būtu jāveido saskaņā ar IAM un cenšoties tos sasniegt; šajā sakarībā norāda uz Putina režīma daudzdimensionālo ietekmi uz Āfrikas kontinentu un atbalstu, ko šis kontinents tam sniedz, un aicina ES un tās dalībvalstis sazināties ar šīm Āfrikas partnervalstīm un izveidot uzticamas partnerības; aicina Komisiju iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un NVO, tostarp vietējās organizācijas, šādu partnerību izveidē un īstenošanā; uzsver, ka EFAD finansēto partnerības projektu priekšnoteikums ir attīstības un finansiālās papildināmības, kā arī valstu atbildības un attīstības efektivitātes nodrošināšana; atbalsta ES politikas un iniciatīvas, kas atbalsta koordināciju un sadarbību starp dalībvalstīm attīstības politikas jomā, kā arī ES darbības, kuras papildina un atbalsta dalībvalstu iniciatīvas; uzsver, ka nabadzības izskaušana (1. IAM), labas veselības un labklājības veicināšana (3. IAM), piekļuves kvalitatīvai izglītībai nodrošināšana visiem (4. IAM), nevienlīdzības mazināšana (10. IAM) un rīcības klimata jomā veicināšana (13. IAM), īpašu uzmanību pievēršot vismarginalizētākajām grupām un nevienu neatstājot novārtā, ir īpaši akūtas problēmas mūsdienu pasaulē; turklāt uzstāj, ka būtu jāveic vairāk pasākumu, lai apmierinātu vajadzību pēc investīcijām ilgtspējīgās okeāna nozarēs, jo 14. IAM “Dzīvība ūdenī” joprojām ir viens no visnepietiekamāk finansētajiem IAM; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver humānās palīdzības, attīstības sadarbības un miera savstarpējo saistību; uzsver attīstības nozīmi konfliktu novēršanā, noturīgas konfliktu izbeigšanas nodrošināšanā un krīzes pārvaldības stiprināšanā; uzstāj, ka ir svarīgi turpināt attīstīt labi pielāgotu trīskāršu saikni, kurā galvenā uzmanība pievērsta uz cilvēkiem orientētai, strukturālai un ilgtspējīgai ilgtermiņa atveseļošanai, lai risinātu ieilgušu un paredzamu krīžu un vardarbīgu situāciju radītos sarežģījumus; atgādina, ka attīstība un nabadzības izskaušana nav iespējama bez miera un drošības, savukārt ilgtspējīgu mieru un cilvēku vai valsts drošību nav iespējams panākt bez attīstības un nabadzības izskaušanas; turklāt norāda, ka drošības trūkums saasina jau pastāvošo neaizsargātību jaunattīstības valstīs un palielina IAM sasniegšanai nepieciešamā finansējuma deficītu; pieņem zināšanai, ka drošība, tiesiskums un noturīgas iestādes ir būtiski aspekti investīciju un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai; norāda uz vietējo ieinteresēto personu, tostarp vietējo pašvaldību struktūru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sociālo partneru un ticības organizāciju, darbību konfliktu risināšanā un pārvaldībā, veicinot mieru un drošību; atgādina, ka OAP vienmēr būtu jāizmanto saskaņā ar starptautiski atzītiem attīstības mērķiem un NDICI — “Eiropa pasaulē”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver tādas kolektīvas un saskaņotas ES pieejas nozīmi, kuru atbalsta un veicina visas ES dalībvalstis, kura ir politiski vieda un pielāgota attiecīgās partnervalsts īpatnībām un kura varētu efektīvi veicināt gan tādu sociālās aizsardzības sistēmu paplašināšanu, kas atbilst attiecīgajām SDO konvencijām, gan būtisku sabiedrisko pakalpojumu paplašināšanu jaunattīstības valstīs; norāda, ka šāda ES pieeja palīdzētu sociālo aizsardzību padarīt par vienu no sociālā līguma pamatiem, paverot ceļu lielākai noturībai; uzskata, ka apvienotais finansējums ir attīstības finansēšanas instrumentu kopuma iespēja, kas ierobežota budžeta kontekstā varētu papildināt publiskās investīcijas; aicina finansējuma apvienošanas operācijas attiecināt tikai uz tām jomām, kurās tās var radīt pievienoto vērtību vietējai ekonomikai, un šajā sakarībā aicina veikt rūpīgu novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, lai ierobežotu parādu slogu, aizsargātu būtiskus sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, veselības aprūpi, izglītību un sociālo aizsardzību, un nepadziļinātu pastāvošo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka konsekvence visās ES politikas jomās, stratēģijās, iniciatīvās un finansēšanas instrumentos, jo īpaši jaunajā instrumentā NDICI — “Eiropa pasaulē”, Eiropas komandas iniciatīvā un jaunajā stratēģijā Global Gateway, kā arī cieša salāgošana ar ES stratēģiju attiecībā uz politikas saskaņotību attīstībai un politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai ir būtiska, lai maksimāli palielinātu ES globālo atbildes reakciju ilgtspējīgas izaugsmes, attīstības un miera panākšanas nolūkā; uzskata, ka EFAD būtu jāuzlabo ES pamanāmība un tās nodrošinātā attīstības finansējuma ietekme pasaulē, lai panāktu, ka tas, kā ES loma tiek uztverta pasaulē, atbilst tās atbalsta apmēram; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž satraukumu par to, kā Covid-19 pandēmija ir atklājusi ilgstoši pastāvošos strukturālos faktorus, kas veicina nevienlīdzību veselības jomā; uzskata, ka EFAD būtu jāveicina investīcijas noturīgās sabiedrības veselības sistēmās, veselības aprūpē un veselības aprūpes pakalpojumos, kā arī jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju, vakcīnu un ārstniecības līdzekļu pētniecībā un izstrādē un jākoncentrējas uz jaunattīstības valstīs izplatītām slimībām; aicina apsvērt iespēju izveidot platformu inovācijas, izglītības un apmācības, zināšanu un speciālo zināšanu apmaiņai, kas atbalstītu daudzpusējas ieinteresēto personu partnerības, veicinātu publiskā un privātā sektora dialogu un pētītu inovatīvus uzņēmējdarbības risinājumus ilgtspējīgas attīstības paātrināšanas nolūkā; uzsver publisko un privāto investīciju un publiskā un privātā sektora partnerību nozīmi, kā arī to, cik svarīga ir iekšzemes resursu piesaistīšana partnervalstīs un efektīvāka ES finansējuma izmantošana, lai novērstu IAM sasniegšanai līdz 2030. gadam nepieciešamā finansējuma deficītu 2,5 triljonu USD apmērā, vienlaikus stiprinot labu pārvaldību un apkarojot korupciju; |
| --- | --- |

7.

Risināmie problēmjautājumi

| 8. | uzsver, ka gan attīstītās, gan jaunattīstības valstis ir kopīgi atbildīgas par IAM sasniegšanu; uzsver, ka ES finansiālajam ieguldījumam partnervalstu ilgtspējīgā attīstībā būtu jādod iespēja partnervalstīm veicināt savu ekonomisko un sociālo attīstību un sasniegt IAM; uzsver, ka šajā sakarībā ārkārtīgi svarīga ir valstu atbildība; uzskata, ka EFAD un ilgi gaidītajai ES IAM stratēģijai ir jāatspoguļo un jāveicina koordinēts un saskaņots ES iekšējās un ārējās politikas un saistību kopums, cita starpā ar pastāvošo attīstības politikas instrumentu kopuma palīdzību; uzsver, ka publiskais un privātais finansējums ir jāsaskaņo ar IAM un Parīzes nolīguma mērķiem; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl nav izstrādājusi integrētu un visaptverošu IAM īstenošanas stratēģiju, kas ievērojami apgrūtina centienus panākt politikas saskaņotību, jo trūkst skaidru, izmērāmu un termiņā ierobežotu ES mēroga mērķrādītāju, uz kuru pamata ziņot par visiem IAM; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka EFAD pamatā vajadzētu būt visu tās dažādo dalībnieku (t. i., EIB, ERAB, Eiropas attīstības finansēšanas iestāžu (AFI) un citu dalībnieku) speciālajām zināšanām un pastāvošajiem tīkliem; atzīst, ka kopš Padomes secinājumu pieņemšanas ir panākts progress un uzlabojumi saistībā ar turpmāko EFAD, tomēr norāda, ka pašreizējo status quo raksturo politikas vadības un koordinācijas trūkums, kā arī sadrumstalotība, dublēšanās un traucējoša konkurence starp iepriekš minētajiem dalībniekiem; aicina turpināt uzlabot koordināciju un sadarbību, lai pašreizējo sistēmu padarītu efektīvāku, kopdarbīgāku un vairāk virzītu uz to, ka tiek nodrošināta optimāla resursu izmantošana, piesaistot galveno partneru attiecīgās ģeogrāfiskās, nozaru un finanšu zināšanas nolūkā panākt labāku ES nodokļu maksātāju naudas atdevi un spēcīgāku ietekmi uz attīstību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka ir jāstiprina un jāuzlabo ES institucionālā struktūra un jānovērš tās “attīstības efektivitātes deficīts”, jāsamazina smagnējā birokrātiskā koordinācija un jāstiprina institucionālā elastība, lai maksimāli izmantotu EFAD potenciālu un palielinātu tās ietekmi uz attīstību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju strādāt pie stratēģijas Global Gateway efektīvas pārvaldības, kas ir jāveicina Komisijas priekšsēdētājas vispārējā vadībā, un šajā sakarībā cieši sadarboties ar Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, EĀDD, Padomi un Parlamentu; uzsver, ka stratēģijai vajadzētu būt saskanīgai ar EFAD un ka nav atbilstīgi finansēšanai izmantot NDICI — “Eiropa pasaulē” iekļauto rezervi jaunām problēmām un prioritātēm; mudina Komisiju sniegt papildu informāciju par to, kā tā aprēķina sviras rādītāju nesen izsludinātās ES stratēģijas Global Gateway investīciju operācijām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par to, ka ES regulatīvajās iniciatīvās sistemātiski trūkst politikas saskaņotības ilgtspējīgai attīstībai principa galveno iezīmju; uzsver, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai pilnībā ievērotu politikas saskaņotības ilgtspējīgai attīstībai principus nolūkā sasniegt palīdzības efektivitātes mērķus; uzstāj, ka EFAD ir jāiestrādā mehānismi, kas nodrošina politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai; aicina veikt vairāk ex ante ietekmes novērtējumu un izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz politikas nesaskaņotību ES delegācijās; iesaka visām attiecīgajām ES iestādēm un dalībvalstīm sistemātiskāk un efektīvāk izmantot politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai, tostarp augstākajā politiskajā līmenī, un integrēt to visu dažādo ES politikas virzienu izstrādē un īstenošanā, lai nodrošinātu, ka tie negatīvi neietekmē IAM sasniegšanu; atgādina, ka politikas saskaņotības ilgtspējīgai attīstībai mehānismi būtu jāīsteno arī EIB, ERAB, AFI un to starpniekiem; uzsver, ka politikas saskaņotība ilgtspējīgai attīstībai ir jāintegrē jo īpaši ES ārpolitikā un tai ir jāpievēršas IAM sasniegšanas nolūkā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst Komisijas centienus labāka regulējuma jomā ar mērķi radīt ilgtermiņa ilgtspējīgas investīcijas, kas veicina gan cilvēku, gan planētas veselību un labbūtību un aizsargā cilvēktiesības; prasa, lai EFAD atbilstu turpmākajiem ES tiesību aktiem pienācīgas rūpības un korporatīvās atbildības jomā, nodrošinot, ka uzņēmumi ievēro cilvēktiesību standartus un izmaiņas regulējumā, obligātu pienācīgu rūpību un starptautiskās saistības uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; uzsver, ka EFAD ir jāatbilst visaugstākajiem pārredzamības un pārskatatbildības standartiem; aicina EFAD dalībniekus pastiprināt pienācīgu rūpību attiecībā uz savām darbībām, nodrošināt jēgpilnu apspriešanos ar vietējiem iedzīvotājiem visā projektu īstenošanas laikā, turpināt attīstīt savas speciālās zināšanas attīstības jomā un īpašās spējas un cilvēkresursus uz vietas, īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un aizsargāt cilvēktiesības visās operācijās, nodrošināt stabilus pārskatatbildības mehānismus skartajām kopienām un cieši uzraudzīt un ziņot par trūkumiem to iesaistīšanā un par starpnieku lomu projektos, kas ir negatīvi ietekmējuši vietējos iedzīvotājus jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti apstiprina, ka visiem īstenošanas partneriem un finanšu starpniekiem, kas iesaistīti projektos, kuri saistīti ar ES garantijām vai kurus finansē no ES budžeta, ir pilnībā jāievēro ES sociālie, vides, nodokļu, pārredzamības un krāpšanas un korupcijas apkarošanas standarti, politika, noteikumi un procedūras; aicina Eiropas Revīzijas palātu (ERP) pilnībā pārbaudīt operācijas, kas tiek atbalstītas ar garantijām no ES budžeta, un regulāri par to ziņot, kā arī novērst trūkumus tās darba metodēs, kuri pašlaik neļauj ERP to darīt; uzsver, ka ir svarīgi savlaicīgi veikt neatkarīgu EFIA+ un Eiropas komandas pieejas novērtējumu, lai novērtētu to efektivitāti, sniegumu un ietekmi uz attīstību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka Eiropas komandas pieeja radās kā atbildes reakcija uz Covid-19 pandēmiju; uzskata, ka stratēģiskās sadarbības un globālās koordinācijas, kā arī attīstības centienu saskaņotības un efektivitātes turpmākā uzlabošanā, jo īpaši partnervalstu līmenī, kā arī ES un dalībvalstu līmenī, tostarp reģionālās valdības līmenī, svarīga nozīme būtu jāpiešķir Eiropas komandas pieejai; sagaida stingrāku politisko kursu un mērķtiecību, kā arī spēcīgākus komunikācijas un pamanāmības mehānismus attiecībā uz instrumentu EFIA+ / NDICI — “Eiropa pasaulē”; turklāt uzstāj, ka ir pienācīgi jāīsteno Eiropas Parlamenta veiktas pārbaudes mehānisms, lai nodrošinātu Eiropas komandas darbību demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju nākt klajā ar spēcīgu ES politisko kursu attīstības politikas jomā un koordinēt EFAD tā, lai varētu turpināt saskaņot ES attīstības finansēšanas iestāžu darbības jaunajā atvērtajā, sadarbīgajā, pārredzamajā un iekļaujošajā arhitektūrā, cenšoties sasniegt ES attīstības politikas mērķus, stiprināt ciešas partnerības ar reģioniem un veicināt to attīstību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka NDICI — “Eiropa pasaulē” plānošanas process sniedz iespēju uzlabot ES budžeta garantiju, jo īpaši EFIA+, izmantošanu; uzsver, ka turpmākajai finanšu arhitektūrai būtu jādod iespēja piedalīties visiem ieinteresētajiem attīstības finansēšanas dalībniekiem, tostarp mazajiem un vidējiem dalībniekiem, kā arī attīstības bankām un ieinteresētajām personām ārpus ES; šajā sakarībā aicina nodrošināt stabilus vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz EFIA+ pārvaldību un piekļuvi ES resursiem; uzsver, ka liela nozīme ir pienācīgam riska pārvaldības satvaram, kā arī attīstības finansēšanas instrumentu īstenošanas efektīvai pārvaldībai un uzraudzībai; aicina Komisiju efektīvāk izmantot esošos resursus attiecībā uz speciālajām zināšanām banku nozarē un savas finansiālās un tehniskās spējas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas pirmā ceļveža virzībā uz uzlabotu Eiropas finanšu arhitektūru attīstībai un 2021. gada progresa ziņojuma publicēšanu; atgādina, ka NDICI — “Eiropa pasaulē” prasa, lai Komisija informētu Padomi un Parlamentu par tehniskā novērtējuma grupas sastāvu, pilnvarām un reglamentu un nodrošinātu šīs grupas locekļu objektivitāti un interešu konflikta neesamību; mudina Komisiju ieviest līdzīgus pasākumus, lai nodrošinātu tās augsta līmeņa ekspertu grupas pārredzamību un objektivitāti, kura sniegs Komisijai ieteikumus par privātā kapitāla plūsmas uz valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem turpmāku paātrināšanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt, ka EFAD tiecas sasniegt mērķi atjaunot daudzpusējo attīstības finansēšanas sistēmu, lai palīdzētu izbeigt ilgtnespējīgu kreditēšanas praksi dažās valstīs, kas darbojas ārpus šīs sistēmas un kas ne tikai apdraud vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un citām valstīm, kuras ievēro prasības, bet arī krasi palielina jau tā augsto ārējo parādu daudzās jaunattīstības valstīs, kas Covid-19 pandēmijas dēļ ir kļuvušas vēl neaizsargātākas; ņemot vērā iepriekš minēto, uzsver, ka Krievijas militārā agresija Ukrainā vēl vairāk saasina parādu slogu daudzās jaunattīstības valstīs; uzsver, ka vismazāk attīstītās valstis nespēj īstenot IAM bez finansiāla atbalsta, un tāpēc stingri aicina veikt parāda atvieglošanas pasākumus saskaņā ar ilgtspējas saistībām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka ES taksonomijai būtu jāveicina kapitāla plūsmu pārorientēšana uz ilgtspējīgām investīcijām un jāiekļauj ilgtspēja to kritēriju vidū, kuri jāņem vērā riska pārvaldībā; aicina Komisiju turpināt attīstīt ES taksonomiju un mudināt attīstības finansēšanas iestādes gan ES, gan dalībvalstu līmenī, kā arī privātus dalībniekus, kas aktīvi darbojas attīstības jomā, saskaņot savas darbības, jo īpaši jaunattīstības valstīs veiktās darbības, ar IAM un Parīzes nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

20.

Eiropas un valstu finanšu iestādes

| 21. | atkārtoti apstiprina EIB īpašo lomu ES un pasaulē, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. pantā un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” regulas 36. pantā; uzsver EIB svarīgo lomu ES investīciju nodrošināšanā un partnerībā ar Komisiju stratēģijas Global Gateway īstenošanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst EIB vadošo lomu Eiropas zaļajā kursā un ilgtspējīgā zilajā ekonomikā un tās ievērojamo ieguldījumu ES ekonomiskajā reakcijā uz Covid-19 pandēmiju; aicina ES vēl vairāk palielināt EIB kā instrumenta potenciālu, lai palielinātu ES stratēģisko autonomiju un veicinātu tās ārpolitikas intereses un prioritātes attiecībās ar trešām valstīm; aicina EIB uzlabot tās politiku, praksi un pārredzamību, jo īpaši īstenojot Eiropas Ombuda ieteikumus veikt vairākus pārredzamības pasākumus, lai sabiedrībai būtu vieglāk ieraudzīt tās finansēto projektu potenciālo ietekmi uz vidi, kā izklāstīts lietās 1065/2020/PB, 1251/2020/PB un 1252/2020/PB; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka EIB grupā ir izveidota EIB Global, ko EIB definē kā īpašu attīstības struktūru un kas darbojas kopš 2022. gada 1. janvāra; aicina EIB stiprināt savu klātbūtni uz vietas, vienlaikus izmantojot iespējamo sinerģiju ar EĀDD, ES delegācijām, ERAB un citām Eiropas AFI; norāda, ka informācijas trūkums par EIB Global finansējumu jau no paša sākuma apdraud tās pilnvaras, ņemot vērā arī šīs jaunās struktūras saistības attiecībā uz attīstības mērķiem; tāpēc aicina piešķirt jaunajai EIB Globalkonkrētas un nozīmīgas pilnvaras attīstības jomā; sagaida, ka tiks nodrošināta šīs jaunās struktūras un tās konsultatīvās padomes, tās mērķu un budžeta noteikumu, organizatoriskās darbības un īpašo mērķu, kā arī tās koordinācijas mehānismu ar citām attīstības finansēšanas iestādēm pilnīga pārredzamība, cita starpā proaktīvi publicējot dokumentus, nodrošinot saņēmējvalstu jēgpilnu pārstāvību un regulāri apmainoties ar informāciju ar Eiropas Parlamentu un nodrošinot atklātu dialogu ar ieinteresētajām personām, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina EIB turpināt aktīvi iesaistīties attīstības plānošanā, uzraudzībā un novērtēšanā valstu līmenī, sadarbojoties ar ES delegācijām un izmantojot līdzfinansēšanu ar attīstības finansēšanas iestādēm; aicina nodrošināt ciešāku koordināciju starp Komisiju, EĀDD un ES delegācijām, lai veicinātu diskusijas un sadarbību ar attiecīgajiem dalībniekiem uz vietas nolūkā noteikt projektus, kas visvairāk atbilst attīstības efektivitātes mērķiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina EIB un ERAB vēl vairāk stiprināt savstarpējo papildināmību un uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot lielākas savstarpējās paļāvības iniciatīvas, jo vajadzības pārsniedz to kopīgos resursus; aicina EIB un ERAB koordinēt darbu dažādās trajektorijās un precizēt darba dalīšanu, lai palīdzētu katrai bankai koncentrēties uz savām attiecīgajām pamatkompetencēm, tādējādi izvairoties no dublēšanās un cenu samazinājuma; norāda, ka EIB un ERAB darba metodes un instrumenti ir jāpielāgo investīciju vajadzībām Āfrikā, jo īpaši tādēļ, lai veicinātu liela mēroga investīcijas, vienlaikus saglabājot ES atbalstu mazāka mēroga vietējiem projektiem; norāda, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas investīcijas papildinātu pamanāma ES klātbūtne un pastāvīgs politiskais dialogs; norāda, ka EFAD ir maksimāli jāizmanto pašreizējo Eiropas attīstības banku un finanšu iestāžu atšķirīgo struktūru un darba metožu sniegtās priekšrocības, lai palielinātu ES ieguldījuma ilgtspējīgā attīstībā efektivitāti; sagaida, ka EIB, ERAB un citas Eiropas AFI nodrošinās un ar ex ante novērtējumu palīdzību apliecinās, ka visi projekti un jo īpaši apvienotā finansējuma projekti veicina ES attīstības mērķu sasniegšanu, tostarp to mērķu sasniegšanu, kas skar vismazāk attīstītās valstis, un atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; aicina Komisiju, EIB, ERAB un Eiropas AFI nodrošināt, ka to konsultatīvās un tehniskās palīdzības komandas ir spējīgas veicināt dzimumu līdztiesību un iekļaujošu attīstību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju, dalībvalstis, EIB, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un citas Eiropas attīstības bankas un finanšu iestādes, tostarp mazākas AFI, stiprināt sadarbību, jo īpaši saistībā ar NDICI — “Eiropa pasaulē” un tā mērķiem un Programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu pasaules mērogā, un mudināt tās apvienot resursus un finansējumu, kā arī uzlabot koordināciju un komunikāciju kopīgos projektos, izmantojot to attiecīgās speciālās zināšanas finanšu jomā; aicina Komisiju uzņemties lielāku lomu, sniedzot tehnisko palīdzību projektiem un palīdzot AFI un citiem attīstības dalībniekiem koordinēšanas jomā; aicina īstenot iekļaujošu pieeju attiecībā uz mazākām dalībvalstu AFI saistībā ar piekļuvi finansējumam saskaņā ar Eiropas attīstības finansēšanas arhitektūru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir svarīgi efektīvāk izmantot sinerģijas un labāk saskaņot ERAB, EIB un citu AFI finansēšanas iniciatīvas, kas vērstas uz Eiropas kaimiņvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot ES kandidātvalstīm; atgādina, ka, ņemot vērā pašreizējo karu Ukrainā, Eiropas finansējums kaimiņvalstīs un kandidātvalstīs ir neaizstājams to reformu elements, kas nepieciešamas, lai izpildītu pievienošanās kritērijus saskaņā ar ES ārpolitikas interesēm; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina EIB ciešāk sadarboties ar Āfrikas Attīstības banku un izvērtēt priekšrocības, ko sniegtu kopīga meitasuzņēmuma izveide pēc pašreizējā EIB un Āfrikas Attīstības bankas partnerības rīcības plāna īstenošanas; aicina EIB ziņot Parlamentam par turpmāk veiktajiem pasākumiem; uzsver, ka ir jāfinansē ilgtermiņa investīcijas, kas veicina ilgtspējīgu attīstību, un jābalstās uz līdzšinējo sadarbību, lai turpinātu attīstīt ilgtspējīgas attīstības iespējas Āfrikas kontinentā; mudina izveidot projektu un konsultāciju centrus, kurus kopīgi pārvalda EIB un Āfrikas Attīstības banka, lai izveidotu vietējiem dalībniekiem paredzētus efektīvus kontaktpunktus konsultācijām un projektu uzsākšanai un labāk ņemtu vērā attīstības vajadzības uz vietas, kā arī uzlabotu vietējo atbildību par kopīgiem attīstības projektiem; šajā sakarībā aicina atbalstīt vietējā privātā sektora attīstību Āfrikā, jo īpaši nodrošinot vairāk līdzekļu Āfrikas mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | šajā sakarībā uzsver, ka, lai panāktu ilgstošu ietekmi uz attīstību, principā ir vajadzīga vietējā atbildība un sadarbīga un iekļaujoša pieeja, turklāt tās pamatā vajadzētu būt stingram satvaram sistemātiskām vietējā līmeņa apspriedēm ar ieinteresētajām personām un atbalsta saņēmējiem; aicina Komisiju izvērtēt, kā vēl vairāk varētu uzlabot satvaru sistemātiskām vietēja līmeņa apspriedēm ar ieinteresētajām personām un atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstu attīstības finansēšanas iestādes vēl vairāk paplašināt finansiālo iekļaušanu, lai palīdzētu piekļūt ilgtspējīgam finansējumam tiem, kam tas visvairāk nepieciešams, tostarp sievietēm, jo tas veicina viņu ekonomisko iespēju nodrošināšanu; šajā sakarībā aicina ar EFAD veicināt ES trešā dzimumu līdztiesības rīcības plāna pilnīgu īstenošanu; atgādina par mērķrādītāju, kas paredz, ka vismaz 85 % gadījumu darbību galvenajam vai nozīmīgam mērķim ir jābūt dzimumu līdztiesībai un no tām savukārt vismaz 5 % gadījumu darbību galvenajam mērķim vajadzētu būt dzimumu līdztiesībai un sieviešu un meiteņu tiesībām un iespēju nodrošināšanai; aicina noteikt pienākumu par visām EFAD operācijām vākt pēc dzimuma sadalītus datus un ietvert gan ex ante, gan ex post novērtējumus par ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina visas attīstības bankas un iestādes uzņemties ilgtspējīgas saistības un veikt drosmīgas investīcijas, vairāk ņemot vērā attīstības politikas mērķus, jo īpaši nevienlīdzības mazināšanu un nabadzības izskaušanu, nevis ienākumus no investīcijām; tāpēc atzīst, ka ir svarīgi veicināt riskantākas investīcijas sarežģītākos attīstības apstākļos, piemēram, nestabilās vai konfliktu skartās valstīs, un nozarēs, kurās pakalpojumi netiek nodrošināti pietiekamā līmenī, piemēram, klimata, bioloģiskās daudzveidības, izglītības un veselības nozarē; vienlaikus uzsver, ka ir maksimāli jāsamazina jebkādi saistītie riski ES budžetam, piemēram, lielāks pieprasījums pēc ES budžeta garantijām, un ir jāsaglabā augstais EIB kredītreitings; mudina AFI to investīciju programmās uzņemties lielāku risku, izmantojot EFIA+, lai sasniegtu arī visneaizsargātākās ekonomikas; šajā sakarībā aicina Komisiju uzņemties lielāku lomu, nodrošinot izmērāmu un papildu ietekmi uz attīstību, nekropļojot vietējo tirgu un neradot negodīgu konkurenci ar vietējiem ekonomikas dalībniekiem, un palīdzot attīstīt projektu piedāvājuma pusi, sniedzot atbalstu projektu sagatavošanā un palīdzot AFI koordinēt darbību, vienlaikus nodrošinot mazāka izmēra AFI integrāciju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīst dalībvalstu attīstības banku nozīmi un potenciālu EFAD struktūrā; tomēr pauž bažas par to starpnieku lomu, kuri sadarbojas ar AFI, jo īpaši saistībā ar ziņojumiem par cilvēktiesību pārkāpumiem; uzsver, ka vietējā privātā sektora attīstībai Subsahāras Āfrikā var būt liela nozīme, lai dotu iespēju partnervalstīm virzīties uz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju katru gadu ziņot par Eiropas komandas iniciatīvām (EKI), pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem NDICI — “Eiropa pasaulē” satvarā, vienlaikus novērtējot mobilizētos resursus, attīstības plānošanu un ietekmi, ES standartu saskaņošanu un piemērošanu, ES integrācijas perspektīvu un dalībvalstu iesaistīšanos; uzstāj, ka šādi ziņojumi ir jādara zināmi Parlamentam un jāpublisko; uzsver, ka Parlamentam ir svarīga loma EKI politisko mērķu un plānoto rezultātu pārbaudē gan vispārējā, gan projektu līmenī, nodrošinot, ka EKI darbojas kopā ar esošajiem mehānismiem un papildina daudzgadu indikatīvās programmas, nevis tikai pievienojas tām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti uzsver, ka ES finansējuma institucionālā kontrole un pārbaude veicina demokrātiskas debates un palīdz uzlabot ES uzticamību un pārredzamību; šajā sakarībā uzsver Parlamenta svarīgo lomu un tā pārbaudes funkciju NDICI — “Eiropa pasaulē” ietvaros; aicina uzlikt par pienākumu nodrošināt EFAD īstenošanas pienācīgu pamanāmību; aicina Komisiju pienācīgi un savlaicīgi rīkoties, ja šie pienākumi netiek pildīti; aicina Eiropas Revīzijas palātu regulāri sagatavot ziņojumus par EFAD īstenošanu, kuri tiks publiskoti un kuru rezultātā tiks sniegti politikas ieteikumi, tostarp par pasākumiem, kas jāveic uzlabojumu panākšanas nolūkā; pauž nožēlu par to, ka plašai sabiedrībai trūkst informācijas par to, kāda ir ES loma atbalsta piedāvāšanā vietējām kopienām, un mudina uzlabot komunikāciju ar sabiedrību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un EFAD iestādes veicināt iepirkuma procedūru pārredzamību; atgādina, ka ES uzņēmumiem būtu jāspēj vienlīdzīgi konkurēt ar uzņēmumiem, kas atrodas trešās valstīs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka atbilstīgas, konsekventas un salīdzināmas informācijas savlaicīga iegūšana ir būtiska, lai novērtētu progresu un faktiskos rezultātus un noteiktu, vai ES attīstības finansējums ir bijis efektīvs un ir papildinājis citu finansējumu; pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz EFIA+ nav vienota ziņošanas un rezultātu mērīšanas satvara ar salīdzināmiem rādītājiem; mudina Komisiju izstrādāt šādu satvaru, lai varētu saskaņot rezultātu pārvaldību; aicina Komisiju sniegt Parlamentam aktuālu informāciju par šī satvara saturu un īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ar nepacietību gaida Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu par attīstības palīdzības plānošanu, kurā tiks novērtēts, vai ES attīstības palīdzība 2021.–2027. gadam ir piešķirta saskaņā ar skaidri definētu stratēģiju; uzsver, ka ir svarīgi novērtēt apvienotā finansējuma papildināmību, lai noteiktu šo instrumentu efektivitāti attīstības rezultātu un uz ES vērtībām balstītu politikas mērķu sasniegšanā; aicina Eiropas Revīzijas palātu apsvērt iespēju veikt šādu novērtējumu; |
| --- | --- |

37.

Attīstības finansēšana

| 38. | uzsver, ka dalībvalstīm jāpilda saistības tērēt oficiālajai attīstības palīdzībai 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI); pauž satraukumu par to, ka 2020. gadā attīstīto valstu sniegtā OAP vidēji bija tikai 0,32 % no to NKI, proti, mazāk nekā puse no solītajiem 0,7 %, kurus ir piešķīrušas tikai četras dalībvalstis; uzsver, ka Krievijas militārās agresijas Ukrainā ietekme uz valsts izdevumiem visā pasaulē radīs papildu spiedienu uz jau tā nelielajiem palīdzības budžetiem; norāda, ka dalībvalstis, kas pievienojās ES pēc 2002. gada, ir apņēmušās censties palielināt savu OAP līdz 0,33 % no NKI; atzinīgi vērtē šo un citu dalībvalstu līdzšinējos centienus pakāpeniski palielināt OAP izdevumus; mudina tās turpināt darbu šajā virzienā; uzsver, ka OAP ir svarīga nozīme kā pārmaiņu katalizatoram un svirai, kas palīdz piesaistīt citus resursus; uzskata, ka ES būtu jācenšas saglabāt savu vadošo pozīciju pasaulē OAP jomā; atgādina, ka vismaz 93 % no NDICI — “Eiropa pasaulē” izdevumiem ir jāatbilst OAP kritērijiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, cik svarīga ir ES apņemšanās piesaistīt resursus klimatrīcībai un EIB un citu EFAD dalībnieku loma, lai gūtu panākumus šajā jomā; pieņem zināšanai Padomes apņemšanos virzīt EFAD uz Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, IAM un Parīzes nolīguma īstenošanu, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5 C; atgādina par NDICI — “Eiropa pasaulē” globālo klimata izdevumu mērķi 30 % apmērā un daudzgadu finanšu shēmā izklāstīto mērķi līdz 2024. gadam 7,5 % no IKP izdevumiem paredzēt bioloģiskās daudzveidības jomai; pauž nožēlu par to, ka Komisija savā ceļvedī nav paredzējusi konkrētākas saistības attiecībā uz klimata politikas mērķiem, un sagaida, ka gaidāmajā plānošanas dokumentā tas tiks novērsts; aicina aizliegt visas operācijas, ar kurām tiek finansētas nozares, kas veicina klimata krīzes, galvenokārt fosilā kurināmā nozare; atzīst, ka EFAD vajadzētu būt iekļaujošai attiecībā uz visiem reģioniem un partnervalstīm, vienlaikus atzīstot, ka ievērojama investīciju daļa tiek novirzīta Rietumbalkāniem un austrumu un dienvidu kaimiņreģionam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst, ka vietēji mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, kooperatīvi, iekļaujoši uzņēmējdarbības modeļi un pētniecības institūti ir nozīmīgi spēki, kuri virza izaugsmi, nodarbinātību un vietēju inovāciju, kas savukārt palīdzēs sasniegt IAM; uzsver, ka ir jāvienkāršo piekļuve finansējumam, jāstiprina iekļautība un jāatbalsta mazāki dalībnieki, cita starpā uzlabojot attiecīgo publiski pieejamo datu piekļūstamību; uzsver, ka tāpēc ir jānodrošina vietējiem MVU viegli piekļūstami finanšu pakalpojumi EFAD satvarā; norāda, ka ES politikai ir jāveicina dažādu uzņēmumu, jo īpaši MVU, sadarbība, lai aktīvi piedalītos iniciatīvās, kas veicina ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju saskaņā ar NDICI — “Eiropa pasaulē” izveidot saikni starp iespējamām riska mazināšanas darbībām un finansiālo atbalstu izglītības un profesionālās apmācības piekļūstamībai, jo īpaši tādēļ, lai izveidotu atbilstošu infrastruktūru un apmācību skolotājiem ar mērķi veicināt 4. IAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka īpaši svarīgas ir ES investīcijas ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, tostarp agroekoloģiskās praksēs, kur privāto un publisko investīciju trūkst; uzsver, ka vietējiem lauksaimniekiem, maziem lauksaimniekiem un ģimenes saimniecībām ir jābūt piekļuvei finanšu pakalpojumiem un jo īpaši mikrofinansējumam; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka piekļuves tirgum trūkums savienojamības problēmu dēļ ir viens no galvenajiem šķēršļiem pārtikas nodrošinājumam daudzos Āfrikas reģionos; uzskata, ka ES investīcijām šajā jomā varētu būt spēcīga ietekme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pieņem zināšanai divu pīlāru risinājumu ekonomikas digitalizācijas un globalizācijas izraisītajām problēmām nodokļu jomā, par kuru vienojušās ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā izveidotā iekļaujošā satvara dalībvalstis; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka starptautiskajiem uzņēmumiem tiek efektīvi piemērota vispārējā minimālā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme 15 % apmērā, par ko panākta vienošanās; uzsver — aplēses liecina, ka šī minimālā nodokļa likme katru gadu radīs papildu globālos nodokļu ieņēmumus aptuveni 150 miljardu USD apmērā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju veicināt starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos ar mērķi cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgām finanšu plūsmām un korupciju, lai veicinātu mērķtiecīgu un ilgtspējīgu attīstības finansēšanu, kas palīdz mazināt nevienlīdzību un nabadzību; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(2)  OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.

(3)  OV C 494, 8.12.2021., 80. lpp.

(4)  OV C 132, 24.3.2022., 88. lpp.

(5)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(6)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/68

---

P9_TA(2022)0421

Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas rezultāti

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesa rezultātiem (2022/2934(RSP))

(2023/C 167/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1994. gadā parakstīto Enerģētikas hartas nolīgumu (EHN), kas stājās spēkā 1998. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gadā parakstīto Enerģētikas hartas nolīgumu (EHN), kas stājās spēkā 1998. gadā,

| — | ņemot vērā 2017. gadā sākto Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesu un ES priekšlikumu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gadā sākto Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesu un ES priekšlikumu par to,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1749 “Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses” (2) un tam pievienotās vadlīnijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1749 “Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses” (2) un tam pievienotās vadlīnijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (Atjaunojamo energoresursu direktīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (Atjaunojamo energoresursu direktīva) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, jo īpaši tās 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15 par Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Singapūras Republiku (5), 2018. gada 6. marta spriedumu lietā C-284/16 (prejudiciāls nolēmums lietā Slovākijas Republika/Achmea BV) (6), 2019. gada 30. aprīļa atzinumu 1/17 par Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu un ES un tās dalībvalstīm (7), 2021. gada 2. septembra spriedumu lietā C-741/19 (prejudiciāls nolēmums lietā Moldovas Republika / Komstroy LLC) (8) un 2021. gada 26. oktobra spriedumu lietā C-109/20 (prejudiciāls nolēmums lietā Polijas Republika / PL Holdings Sàrl) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, jo īpaši tās 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15 par Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Singapūras Republiku (5), 2018. gada 6. marta spriedumu lietā C-284/16 (prejudiciāls nolēmums lietā Slovākijas Republika/Achmea BV) (6), 2019. gada 30. aprīļa atzinumu 1/17 par Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu un ES un tās dalībvalstīm (7), 2021. gada 2. septembra spriedumu lietā C-741/19 (prejudiciāls nolēmums lietā Moldovas Republika / Komstroy LLC) (8) un 2021. gada 26. oktobra spriedumu lietā C-109/20 (prejudiciāls nolēmums lietā Polijas Republika / PL Holdings Sàrl) (9),

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) III darba grupai 2017. gadā piešķirtās pilnvaras strādāt pie reformas ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas (IVSI) jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) III darba grupai 2017. gadā piešķirtās pilnvaras strādāt pie reformas ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas (IVSI) jomā,

| — | ņemot vērā Itālijas lēmumu no 2016. gada 1. janvāra izstāties no EHN, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas lēmumu no 2016. gada 1. janvāra izstāties no EHN,

| — | ņemot vērā Polijas valdības 2022. gada 10. augustā pieņemto un 2022. gada 25. augustā Polijas parlamentam iesniegto likumprojektu par EHN darbības izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas valdības 2022. gada 10. augustā pieņemto un 2022. gada 25. augustā Polijas parlamentam iesniegto likumprojektu par EHN darbības izbeigšanu,

| — | ņemot vērā Spānijas valdības 2022. gada 12. oktobra, Nīderlandes valdības 2022. gada 19. oktobra, Francijas valdības 2022. gada 21. oktobra, Slovēnijas valdības 2022. gada 10. novembra, Vācijas valdības 2022. gada 11. novembra un Luksemburgas valdības 2022. gada 18. novembra paziņojumu par nodomu izstāties no EHN, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Spānijas valdības 2022. gada 12. oktobra, Nīderlandes valdības 2022. gada 19. oktobra, Francijas valdības 2022. gada 21. oktobra, Slovēnijas valdības 2022. gada 10. novembra, Vācijas valdības 2022. gada 11. novembra un Luksemburgas valdības 2022. gada 18. novembra paziņojumu par nodomu izstāties no EHN,

| — | ņemot vērā 2020. gada 5. maijā parakstīto Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 5. maijā parakstīto Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (10),

| — | ņemot vērā jaunākās rezolūcijas, jo īpaši 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par ES turpmāko politiku starptautisko investīciju jomā (11) un 2022. gada 20. oktobra rezolūciju par 2022. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Šarmelšeihā, Ēģiptē (COP27) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunākās rezolūcijas, jo īpaši 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par ES turpmāko politiku starptautisko investīciju jomā (11) un 2022. gada 20. oktobra rezolūciju par 2022. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Šarmelšeihā, Ēģiptē (COP27) (12),

| — | ņemot vērā to, ka Padomē netika panākts kvalificēts balsu vairākums, lai atbalstītu Enerģētikas hartas nolīguma modernizāciju, kas būtu pamats ES nostājai Enerģētikas hartas konferences 33. sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Padomē netika panākts kvalificēts balsu vairākums, lai atbalstītu Enerģētikas hartas nolīguma modernizāciju, kas būtu pamats ES nostājai Enerģētikas hartas konferences 33. sanāksmē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 5. oktobra paziņojumu par nolīgumu starp dalībvalstīm, Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par Enerģētikas hartas nolīguma interpretāciju (COM(2022)0523), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 5. oktobra paziņojumu par nolīgumu starp dalībvalstīm, Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par Enerģētikas hartas nolīguma interpretāciju (COM(2022)0523),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ENH ir starptautisks nolīgums; tā kā šis nolīgums tika parakstīts 1994. gada decembrī un stājās spēkā 1998. gada aprīlī; tā kā EHN ir 53 parakstītāji un līgumslēdzējas puses, tostarp Eiropas Savienība, Euratom un visas tās dalībvalstis, izņemot Itāliju, kura no tā izstājās 2016. gadā; tā kā ES un tās dalībvalstis pārstāv vairāk nekā pusi no EHN balsstiesīgajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā ENH ir starptautisks nolīgums; tā kā šis nolīgums tika parakstīts 1994. gada decembrī un stājās spēkā 1998. gada aprīlī; tā kā EHN ir 53 parakstītāji un līgumslēdzējas puses, tostarp Eiropas Savienība, Euratom un visas tās dalībvalstis, izņemot Itāliju, kura no tā izstājās 2016. gadā; tā kā ES un tās dalībvalstis pārstāv vairāk nekā pusi no EHN balsstiesīgajām dalībvalstīm;

| B. | tā kā EHN sākotnējais mērķis bija izveidot forumu austrumu un rietumu politikas sadarbībai enerģētikas, ieguldījumu aizsardzības, tirdzniecības un tranzīta jomā; tā kā nolīguma ieguldījumu aizsardzības noteikumi kopš 1990. gadiem nav atjaunināti un ir novecojuši salīdzinājumā ar jaunajiem standartiem, kas noteikti ES reformētajā pieejā ieguldījumu politikai; tā kā līdz 2018. gadam neviens necentās ņemt vērā nepieciešamību steidzami mazināt klimata pārmaiņas un pakāpeniski pārtraukt ieguldījumus fosilajā kurināmajā; |
| --- | --- |

B.

tā kā EHN sākotnējais mērķis bija izveidot forumu austrumu un rietumu politikas sadarbībai enerģētikas, ieguldījumu aizsardzības, tirdzniecības un tranzīta jomā; tā kā nolīguma ieguldījumu aizsardzības noteikumi kopš 1990. gadiem nav atjaunināti un ir novecojuši salīdzinājumā ar jaunajiem standartiem, kas noteikti ES reformētajā pieejā ieguldījumu politikai; tā kā līdz 2018. gadam neviens necentās ņemt vērā nepieciešamību steidzami mazināt klimata pārmaiņas un pakāpeniski pārtraukt ieguldījumus fosilajā kurināmajā;

| C. | tā kā dalībvalstīm ir apmēram 1 500 divpusēju ieguldījumu līgumu (DIN), kuri tika ratificēti vēl pirms Lisabonas līguma, joprojām aizsargā ieguldījumus fosilajā kurināmajā, ietver veco IVSI modeli un satur novecojušus noteikumus un mehānismus, kas nav saderīgi ar ES vērtībām un tiesību principiem; tā kā neviens no jaunajiem starptautiskajiem ieguldījumu nolīgumiem, par kuriem ES vienojusies kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuros ievērota mūsdienīga pieeja, nav stājies spēkā, |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstīm ir apmēram 1 500 divpusēju ieguldījumu līgumu (DIN), kuri tika ratificēti vēl pirms Lisabonas līguma, joprojām aizsargā ieguldījumus fosilajā kurināmajā, ietver veco IVSI modeli un satur novecojušus noteikumus un mehānismus, kas nav saderīgi ar ES vērtībām un tiesību principiem; tā kā neviens no jaunajiem starptautiskajiem ieguldījumu nolīgumiem, par kuriem ES vienojusies kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuros ievērota mūsdienīga pieeja, nav stājies spēkā,

| D. | tā kā, lai novērstu smagas klimata pārmaiņu izraisītas krīzes, būs jāpaātrina fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniska pārtraukšana un ātri jāpāriet uz atjaunojamajiem energoresursiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai novērstu smagas klimata pārmaiņu izraisītas krīzes, būs jāpaātrina fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniska pārtraukšana un ātri jāpāriet uz atjaunojamajiem energoresursiem;

| E. | tā kā Eiropas zaļā kursa mērķis ir reaģēt uz klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmām; tā kā visiem ES politikas virzieniem, tostarp ieguldījumu politikai, ir jāveicina šī mērķa sasniegšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas zaļā kursa mērķis ir reaģēt uz klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmām; tā kā visiem ES politikas virzieniem, tostarp ieguldījumu politikai, ir jāveicina šī mērķa sasniegšana;

| F. | tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome savā 2022. gada ziņojumā par klimata pārmaiņu mazināšanu, kas izdots 2022. gada aprīlī, ir aprakstījusi EHN kā “nopietnu šķērsli klimata pārmaiņu mazināšanai”; |
| --- | --- |

F.

tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome savā 2022. gada ziņojumā par klimata pārmaiņu mazināšanu, kas izdots 2022. gada aprīlī, ir aprakstījusi EHN kā “nopietnu šķērsli klimata pārmaiņu mazināšanai”;

| G. | tā kā enerģētikas pārkārtošanai ir nepieciešams paātrināt globālus ieguldījumus tīrā enerģijā un stimulēt Eiropas enerģētikas uzņēmumus ieguldīt atjaunojamos energoresursos; |
| --- | --- |

G.

tā kā enerģētikas pārkārtošanai ir nepieciešams paātrināt globālus ieguldījumus tīrā enerģijā un stimulēt Eiropas enerģētikas uzņēmumus ieguldīt atjaunojamos energoresursos;

| H. | tā kā, ņemot vērā pieaugošās juridiskās un politiskās bažas par EHN, 2018. gada novembrī tika sākts ES un tās dalībvalstu virzīts modernizācijas process, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta ieguldījumu aizsardzības standartiem, kā arī fosilajam kurināmajam piešķirtās aizsardzības ierobežošanai un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai; tā kā 2018. gada 27. novembrī Enerģētikas hartas konference apstiprināja modernizācijas tematu sarakstu; tā kā Padome 2019. gada jūlijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par EHN modernizāciju; tā kā 2020. gada maijā ES iesniedza priekšlikumu par EHN modernizāciju; tā kā 2021. gada 15. februārī ES Enerģētikas hartas sekretariātam iesniedza papildu priekšlikumu, lai risinātu jautājumu par saimnieciskās darbības definīciju enerģētikas nozarē, ko dēvē arī par fosilā kurināmā izslēgšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā pieaugošās juridiskās un politiskās bažas par EHN, 2018. gada novembrī tika sākts ES un tās dalībvalstu virzīts modernizācijas process, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta ieguldījumu aizsardzības standartiem, kā arī fosilajam kurināmajam piešķirtās aizsardzības ierobežošanai un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai; tā kā 2018. gada 27. novembrī Enerģētikas hartas konference apstiprināja modernizācijas tematu sarakstu; tā kā Padome 2019. gada jūlijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par EHN modernizāciju; tā kā 2020. gada maijā ES iesniedza priekšlikumu par EHN modernizāciju; tā kā 2021. gada 15. februārī ES Enerģētikas hartas sekretariātam iesniedza papildu priekšlikumu, lai risinātu jautājumu par saimnieciskās darbības definīciju enerģētikas nozarē, ko dēvē arī par fosilā kurināmā izslēgšanu;

| I. | tā kā starp līgumslēdzējām pusēm 2022. gada 24. jūnijā tika panākta principiāla vienošanās par EHN modernizāciju; tā kā Līguma grozījumi ietver izmaiņas EHN ieguldījumu aizsardzības standartos un atsauci uz valstu tiesībām veikt reglamentējošas darbības tādu iemeslu dēļ kā vides aizsardzība vai rīcība klimata jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā starp līgumslēdzējām pusēm 2022. gada 24. jūnijā tika panākta principiāla vienošanās par EHN modernizāciju; tā kā Līguma grozījumi ietver izmaiņas EHN ieguldījumu aizsardzības standartos un atsauci uz valstu tiesībām veikt reglamentējošas darbības tādu iemeslu dēļ kā vides aizsardzība vai rīcība klimata jomā;

| J. | tā kā galīgā nolīguma juridiskais teksts vēl nav oficiāli publicēts, un tas neatbilst citu ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu pārredzamības līmenim; |
| --- | --- |

J.

tā kā galīgā nolīguma juridiskais teksts vēl nav oficiāli publicēts, un tas neatbilst citu ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu pārredzamības līmenim;

| K. | tā kā kopš sarunu pabeigšanas Vācija, Francija, Spānija, Nīderlande, Polija, Slovēnija un Luksemburga, kurās dzīvo vairāk nekā 70 % no visiem ES iedzīvotājiem, paziņoja par savu nodomu izstāties no EHN; tā kā Itālija izstājās no EHN 2016. gadā; tā kā citas dalībvalstis vēl apsver iespēju izstāties no EHN; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš sarunu pabeigšanas Vācija, Francija, Spānija, Nīderlande, Polija, Slovēnija un Luksemburga, kurās dzīvo vairāk nekā 70 % no visiem ES iedzīvotājiem, paziņoja par savu nodomu izstāties no EHN; tā kā Itālija izstājās no EHN 2016. gadā; tā kā citas dalībvalstis vēl apsver iespēju izstāties no EHN;

| L. | tā kā Padomē netika panākts kvalificēts balsu vairākums EHN modernizācijas atbalstītam, kas būtu pamats modernizācijas pieņemšanai Enerģētikas hartas konferencē, kura notiks 2022. gada novembrī; tā kā tā rezultātā modernizācija tika svītrota no Enerģētikas hartas konferences darba kārtības; |
| --- | --- |

L.

tā kā Padomē netika panākts kvalificēts balsu vairākums EHN modernizācijas atbalstītam, kas būtu pamats modernizācijas pieņemšanai Enerģētikas hartas konferencē, kura notiks 2022. gada novembrī; tā kā tā rezultātā modernizācija tika svītrota no Enerģētikas hartas konferences darba kārtības;

| M. | tā kā ES ir tāds balsu skaits, kas ir vienāds ar to tās dalībvalstu skaitu, kuras ir EHN līgumslēdzējas puses; tā kā ES dalībvalstis savas balsstiesības var izmantot tikai tad, ja ES neizmanto savas balsstiesības; tā kā ratifikācija tajās ES dalībvalstīs, kas ir EHN līgumslēdzējas puses, būtu jāveic saskaņā ar to nacionālajiem ratifikācijas noteikumiem un atbilstīgi kompetenču sadalījumam starp ES un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir tāds balsu skaits, kas ir vienāds ar to tās dalībvalstu skaitu, kuras ir EHN līgumslēdzējas puses; tā kā ES dalībvalstis savas balsstiesības var izmantot tikai tad, ja ES neizmanto savas balsstiesības; tā kā ratifikācija tajās ES dalībvalstīs, kas ir EHN līgumslēdzējas puses, būtu jāveic saskaņā ar to nacionālajiem ratifikācijas noteikumiem un atbilstīgi kompetenču sadalījumam starp ES un dalībvalstīm;

| N. | tā kā Parlamentam būtu jāsniedz piekrišana EHN modernizācijai, pirms ES varētu sākt provizoriski piemērot modernizēto līgumu saskaņā ar Komisijas politiskajām pamatnostādnēm; tā kā Parlamentam būtu jāpiekrīt tam, ka ES izstājas no EHN; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlamentam būtu jāsniedz piekrišana EHN modernizācijai, pirms ES varētu sākt provizoriski piemērot modernizēto līgumu saskaņā ar Komisijas politiskajām pamatnostādnēm; tā kā Parlamentam būtu jāpiekrīt tam, ka ES izstājas no EHN;

| O. | tā kā satraucošs liels ir tādu ieguldījumu skaits, par kuriem apgalvo, ka tie ir vērsti uz vides pasākumiem; tā kā dažādas valstis, tostarp dalībvalstis, tiek iesūdzētas saistībā ar to, kā tās īsteno ar klimatu vai taisnīgu pārkārtošanos saistītas politikas nostādnes; tā kā EHN ir nolīgums, attiecībā kuru ir visvairāk tiesvedības gadījumu; tā kā patlaban izskatīšanas procesā ir vairāk nekā 40 ES iekšējās ieguldījumu šķīrējtiesas lietas; tā kā saskaņā ar Enerģētikas hartas sekretariāta sniegto informāciju no 2022. gada 1. jūnija EHN ietvaros šķīrējtiesās ir ierosinātas vismaz 150 ar ieguldījumiem saistītas lietas, un viena trešdaļa no tām attiecas uz ieguldījumiem fosilajā kurināmajā, bet70 % no tām ir ES iekšējās EHN ieguldījumu šķīrējtiesas lietas; |
| --- | --- |

O.

tā kā satraucošs liels ir tādu ieguldījumu skaits, par kuriem apgalvo, ka tie ir vērsti uz vides pasākumiem; tā kā dažādas valstis, tostarp dalībvalstis, tiek iesūdzētas saistībā ar to, kā tās īsteno ar klimatu vai taisnīgu pārkārtošanos saistītas politikas nostādnes; tā kā EHN ir nolīgums, attiecībā kuru ir visvairāk tiesvedības gadījumu; tā kā patlaban izskatīšanas procesā ir vairāk nekā 40 ES iekšējās ieguldījumu šķīrējtiesas lietas; tā kā saskaņā ar Enerģētikas hartas sekretariāta sniegto informāciju no 2022. gada 1. jūnija EHN ietvaros šķīrējtiesās ir ierosinātas vismaz 150 ar ieguldījumiem saistītas lietas, un viena trešdaļa no tām attiecas uz ieguldījumiem fosilajā kurināmajā, bet70 % no tām ir ES iekšējās EHN ieguldījumu šķīrējtiesas lietas;

| P. | tā kā EHN pagaidām ir nesaderīgs ar ES Līgumiem, jo tas ļauj ieguldījumu tiesām interpretēt un piemērot ES tiesību aktus, neieviešot nepieciešamos aizsardzības pasākumus, kas saglabā ES regulatīvo autonomiju, un negatīvi ietekmē ES iestāžu darbību ES konstitucionālās sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

P.

tā kā EHN pagaidām ir nesaderīgs ar ES Līgumiem, jo tas ļauj ieguldījumu tiesām interpretēt un piemērot ES tiesību aktus, neieviešot nepieciešamos aizsardzības pasākumus, kas saglabā ES regulatīvo autonomiju, un negatīvi ietekmē ES iestāžu darbību ES konstitucionālās sistēmas ietvaros;

| Q. | tā kā EST 2018. gada 6. marta spriedumā lietā C-284/16 (prejudiciāls nolēmums lietā Slovākijas Republika / Achmea BV) nosprieda, ka ieguldītāju un valstu strīdu izšķiršanas klauzulas starptautiskajos nolīgumos, kas noslēgti starp ES dalībvalstīm, ir pretrunā ES Līgumiem un ka šīs klauzulas nevar piemērot pēc dienas, kad pēdējā no ES iekšējā divpusējā ieguldījumu līguma pusēm kļuva par ES dalībvalsti; tā kā, piemērojot tos pašus principus, EST 2021. gada 2. septembra spriedumā lietā C-741/19 (Moldovas Republika / Komstroy LLC) nosprieda, ka EHN 26. panta 2. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nav piemērojams strīdiem starp ES dalībvalsti un citas ES dalībvalsts ieguldītāju par ieguldījumu, ko šis ieguldītājs veicis minētajā dalībvalstī; tā kā ir vispāratzīts, ka EST spriedumi ir piemērojami ex tunc; tā kā šķīrējtiesneši savos apsvērumos šos EST nolēmumus ir ignorējuši; |
| --- | --- |

Q.

tā kā EST 2018. gada 6. marta spriedumā lietā C-284/16 (prejudiciāls nolēmums lietā Slovākijas Republika / Achmea BV) nosprieda, ka ieguldītāju un valstu strīdu izšķiršanas klauzulas starptautiskajos nolīgumos, kas noslēgti starp ES dalībvalstīm, ir pretrunā ES Līgumiem un ka šīs klauzulas nevar piemērot pēc dienas, kad pēdējā no ES iekšējā divpusējā ieguldījumu līguma pusēm kļuva par ES dalībvalsti; tā kā, piemērojot tos pašus principus, EST 2021. gada 2. septembra spriedumā lietā C-741/19 (Moldovas Republika / Komstroy LLC) nosprieda, ka EHN 26. panta 2. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nav piemērojams strīdiem starp ES dalībvalsti un citas ES dalībvalsts ieguldītāju par ieguldījumu, ko šis ieguldītājs veicis minētajā dalībvalstī; tā kā ir vispāratzīts, ka EST spriedumi ir piemērojami ex tunc; tā kā šķīrējtiesneši savos apsvērumos šos EST nolēmumus ir ignorējuši;

| R. | tā kā ES ir līdere ieguldījumu politikas reformu ziņā; tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā pēc Parlamenta neatlaidīgas uzstājības un ar tā atbalstu ES ir pieņēmusi reformētu ieguldījumu aizsardzības modeli un nolēmusi aizstāt IVSI ar ieguldījumu tiesu sistēmu, sākusi sarunas par daudzpusēju ieguldījumu tiesu (DIT), pieņēmusi tiesību aktus, lai regulētu ārvalstu subsīdijas, kas kropļo iekšējo tirgu, un pieņēmusi tiesību aktus par iekšējo ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu; tā kā šī attīstība ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā uz modernizētu un ilgtspējīgu ieguldījumu politiku; tā kā vēl ir daudz darāmā, lai īstenotu šo reformu programmu, |
| --- | --- |

R.

tā kā ES ir līdere ieguldījumu politikas reformu ziņā; tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā pēc Parlamenta neatlaidīgas uzstājības un ar tā atbalstu ES ir pieņēmusi reformētu ieguldījumu aizsardzības modeli un nolēmusi aizstāt IVSI ar ieguldījumu tiesu sistēmu, sākusi sarunas par daudzpusēju ieguldījumu tiesu (DIT), pieņēmusi tiesību aktus, lai regulētu ārvalstu subsīdijas, kas kropļo iekšējo tirgu, un pieņēmusi tiesību aktus par iekšējo ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu; tā kā šī attīstība ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā uz modernizētu un ilgtspējīgu ieguldījumu politiku; tā kā vēl ir daudz darāmā, lai īstenotu šo reformu programmu,

| S. | tā kā ES atbalsta notiekošās sarunas UNCITRAL III darba grupā un DIT izveidi; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES atbalsta notiekošās sarunas UNCITRAL III darba grupā un DIT izveidi;

| 1. | atzīst, ka EHN ir nopietni kritizēts kā šķērslis pārejai uz atjaunojamiem energoresursiem un energoapgādes drošības aizsardzībai ES un tās dalībvalstīs; uzskata, ka pašreizējais EHN ir novecojis instruments, kas vairs neatbilst Eiropas Savienības interesēm, jo īpaši attiecībā uz mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu centienus veicināt EHN modernizācijas procesu; atzinīgi vērtē Komisijas sarunu centienus panākt EHN saskaņošanu ar pilnvarām, ko tai piešķīrusi Padome, lai saglabātu ES spēju izstrādāt publiskās politikas pasākumus saskaņā ar Parīzes nolīgumu, Eiropas zaļā kursa mērķiem un Eiropas Parlamenta prioritātēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka sarunas par modernizēto EHN tika risinātas, reaģējot uz stingro prasību, ko ES dalībvalstis izteikušas kopš 2018. gada novembra; uzsver, ka, lai grozītu EHN, ir vajadzīga visu līgumslēdzēju pušu vienprātīgs balsojums ikgadējā EHN konferencē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž nožēlu par to, ka daudzas līgumslēdzējas puses, tostarp rūpnieciski attīstītās valstis ar augstu ienākumu līmeni, neraugoties uz to, ka tās visas ir parakstījušas arī Parīzes nolīgumu, šķiet, neatbalsta ES mērķus attiecībā uz EHN modernizāciju, klimata pārmaiņu mazināšanu, ilgtspējīgas attīstības veicināšanu un enerģētikas pārkārtošanas atbalstīšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka modernizētā EHN galīgajā tekstā ir iekļauti Komisijai piešķirtā sarunu pilnvarojuma elementi, tas nav saskaņots ar Parīzes nolīgumu, ES Klimata aktu vai Eiropas zaļā kursa mērķiem un neatbilst mērķiem, ko Parlaments noteicis savā 2022. gada 23. jūnija rezolūcijā par ES turpmāko politiku starptautisko investīciju jomā, tostarp jo īpaši tūlītējam aizliegumam investoriem, kas iegulda fosilajā kurināmajā, iesūdzēt tiesā līgumslēdzējas puses par tādas politikas īstenošanu, kura paredz pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā saskaņā ar to starptautiskajām saistībām, ievērojami saīsinātajam termiņam, kas paredzēts, lai pakāpeniski izbeigtu pašreizējo ieguldījumu fosilajā kurināmajā aizsardzību, un IVSI mehānisma atcelšanai; atgādina, ka Parlaments ir paudis nostāju, ka ES un tās dalībvalstīm nevajadzētu parakstīt vai ratificēt ieguldījumu aizsardzības līgumus, kas ietver IVSI mehānismu; atkārtoti norāda — ja DIT tiks izveidota, tai varētu būt tieša jurisdikcija par visiem spēkā esošajiem līdzdalīgo valstu divpusējiem un daudzpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, tostarp EHN; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē ES un Apvienotās Karalistes nodomu izslēgt no EHN aizsardzības ieguldījumus fosilajā kurināmajā; atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz ES un tās dalībvalstīm lielākā daļa jauno ieguldījumu fosilajā kurināmajā no 2023. gada 15. augusta vairs netiks aizsargāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka modernizētajā EHN priekšlikumā uz vismaz 10 gadiem ir saglabāta aizsardzība esošajiem ieguldījumiem fosilajā kurināmajā; norāda, ka minēto 10 gadu periodu sāktu skaitīt no modernizētā EHN stāšanās spēkā, proti, no 2023. gada 15. augusta, ja ES, tās dalībvalstis un pārējās līgumslēdzējas puses vienotos par nolīguma provizorisku piemērošanu, un ka pretējā gadījumā to sāktu skaitīt tikai pēc tam, kad minēto nolīgumu būs ratificējušas trīs ceturtdaļas līgumslēdzēju pušu, tā pagarinot aizsardzību ieguldījumiem fosilajā kurināmajā uz laikposmu līdz nepilniem 20 gadiem, kā paredzēts EHN turpināmības klauzulā; norāda, ka modernizētajā EHN ir noteikts galīgais termiņš — 2040. gads, no kura līgumslēdzēju pušu, kas izvēlējušās piemērot izņēmumu, ieguldījumi fosilajā kurināmajā vairs netiks aizsargāti; pauž lielas bažas par to, ka šis grafiks ir pretrunā pašreizējām zināšanām par fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniskas pārtraukšanas ātrumu, kas nepieciešams, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un ka tas apdraudēs ES klimata mērķus; atgādina, ka Parlamenta nostāja paredzēja, ka EHN būtu nekavējoties jāaizliedz investoriem, kas iegulda fosilajā kurināmajā, iesūdzēt tiesā līgumslēdzējas puses par tādas politikas īstenošanu, kura paredz pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā saskaņā ar to saistībām, kas izriet no Parīzes nolīguma; norāda, ka esošo ieguldījumu definīcija attiecas uz projektiem izpētes posmā un to iespējamo turpmāko izmantošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar modernizēto EHN lielākā daļa līgumslēdzēju pušu ir nolēmušas uz nenoteiktu laiku saglabāt to investoru aizsardzību, kuri iegulda fosilajā kurināmajā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka modernizēto EHN var izmantot par pamatu jaunām prasībām tikai pēc tam, kad tas būs pilnībā stājies spēkā, un ja gan ieguldītāja uzņēmējvalsts, gan atbildētājas valstis provizoriski piemēros modernizēto EHN; pauž dziļu nožēlu par skaidrības trūkumu, ko rada šī situācija, jo tā izraisa fragmentāru īstenošanu, kavēšanos un risku, ka varētu tikt pagarināta nereformētā EHN piemērošana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka modernizētajā EHN ir iekļauti jauni noteikumi, kas sniedz norādes par nolīguma interpretāciju, jo īpaši noteikumi par reglamentēšanas tiesībām leģitīmu sabiedriskās politikas mērķu interesēs, neatliekamo nepieciešamību efektīvi cīnīties pret klimata pārmaiņām, līgumslēdzēju pušu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar daudzpusējiem vides un darba nolīgumiem, tostarp Parīzes nolīgumu, to apņemšanos veicināt ieguldījumus enerģētikā tādā veidā, kas veicinātu ilgtspējīgu attīstību un atbildīgu uzņēmējdarbību; norāda, ka ir iekļauts uz samierināšanu balstīts mehānisms ar ilgtspējīgu attīstību saistītu strīdu izšķiršanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina par savu nostāju, ka ES un tās dalībvalstīm nevajadzētu parakstīt vai ratificēt ieguldījumu aizsardzības līgumus, kas ietver IVSI mehānismu; pauž nožēlu par to, ka modernizētajā EHN ir saglabāts šis novecojušais strīdu izšķiršanas mehānisms, un uzsver būtiskās liecības par to, ka ieguldījumu lietu šķīrējtiesneši neņem vērā valstu nodomu aizsargāt savus sabiedriskās politikas mērķus, jo īpaši tad, kad runa ir par pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā izmantošanas vai vides aizsardzību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atbalsta UNCITRAL III darba grupā notiekošās sarunas, kurās ES un tās dalībvalstis cenšas panākt, ka tiek izveidota DIT, kas varētu kļūt par kompetento tiesu iestādi, kura izšķir starptautiskus ieguldījumu strīdus; norāda — ja DIT tiks izveidota, tai būs tieša jurisdikcija par visiem spēkā esošajiem līdzdalīgo valstu divpusējiem un daudzpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, tostarp EHN; atgādina, ka saskaņā ar 30. panta 3. punktu 1969. gada Vīnes Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām DIT sistēma prevalēs pār līdzdalīgo valstu IVSI mehānismiem; aicina Komisiju pēc iespējas drīz sekmīgi pabeigt UNCITRAL III darba grupas sarunas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju — tostarp UNCITRAL procesa un rezultātu ietvaros — nepārprotami atbalstīt mehānismu, ar kura palīdzību valstis var efektīvi atsaukt savu piekrišanu IVSI, ko paredz to noslēgtie līgumi, vai izbeigt līgumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž bažas par to, ka modernizētajā tekstā saglabāta 20 gadu turpināmības klauzula, ko piemēro izstāšanās gadījumā, un pauž nožēlu, ka šis jautājums nebija iekļauts ES sarunu pilnvarojumā, tādējādi liedzot valstīm, kas joprojām paliek EHN līgumslēdzējas puses, iespēju viegli izstāties no nolīguma, ja šķīrējtiesneši turpina mazināt valstu spēju reglamentēt; uzsver, ka uz līgumslēdzējām pusēm, kuras izstājas no EHN, attieksies EHN 20 gadu turpināmības klauzula, kas nozīmē, ka visi pašreizējie ieguldījumi, uz kuriem neattiecas savstarpējā vienošanās, arī turpmāk tiks aizsargāti saskaņā ar nemodernizētā EHN noteikumiem; tomēr atzinīgi vērtē to, ka tūlīt pēc izstāšanās no EHN aizsardzība vairs neattieksies uz visiem jaunajiem ieguldījumiem; norāda, ka saskaņā ar modernizēto EHN lielākā daļa jauno ieguldījumu fosilajā kurināmajā no 2023. gada 15. augusta vairs netiks aizsargāti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par to, ka modernizētajā EHN nav risināts kritiskais jautājums par vērtēšanas metodēm, ļaujot piešķirt kompensāciju, kas ievērojami pārsniedz ieguldītās summas; konstatē, ka ierosinātajām izmaiņām noteikumos par zaudējumu atlīdzināšanu būtu maza ietekme, jo šķīrējtiesneši “zaudējumu” jēdzienu parasti interpretē ļoti plaši, ieskaitot nākotnē gaidāmo peļņu; norāda, ka šīs metodes ir ļoti pretrunīgas, jo tiek pieļauta ļoti plaša rīcības brīvība un notiek paļaušanās uz ļoti sarežģītiem un pēc būtības spekulatīviem pieņēmumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Tiesas skaidrojumu, ka EHN paredzētie IVSI noteikumi nav piemērojami ES iekšējo strīdu gadījumā, kā arī to, ka modernizētajā EHN ir iekļauts princips, ka IVSI noteikumi neattiecas uz vienas un tās pašas reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas locekļiem; tomēr pauž bažas par iespēju, ka šķīrējtiesneši joprojām var pieņemt lēmumu izskatīt ES iekšējos strīdus un ka citu valstu tiesas joprojām pieņem saistošus lēmumus lietās, ko izskata saskaņā ar Ieguldījumu strīdu izšķiršanas starptautiskā centra noteikumiem; ar bažām norāda, ka spriedums Achmea lietā neatturēja šķīrējtiesnešus no sprieduma atkārtotas neievērošanas un ES iekšējo strīdu izskatīšanas turpināšanas; atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto savstarpējās vienošanās projektu, kurā precizēts, ka EHN un tā turpināmības klauzula netiek un nekad nav tikuši piemēroti ES iekšējā kontekstā; mudina visas dalībvalstis šādas vienošanās iespējami drīz ratificēt; aicina Komisiju vērsties pie partnervalstīm un ierosināt otru nolīgumu, kas ļautu tām EHN līgumslēdzējām pusēm, kuras nav ES dalībvalstis, ja tās vēlas izstāties, neitralizēt turpināmības klauzulu pēc savstarpējības principa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ņem vērā to, ka nav panākts to ES dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums, kuras vēlas atbalstīt EHN modernizāciju, un tāpēc modernizācijas centieni ir izsīkuši; uzskata, ka ne ES, ne tās dalībvalstis nevar palikt puses pašreizējā EHN, jo tas nav saderīgs ar ES tiesībām un politiku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka Parlaments ir aicinājis Komisiju un dalībvalstis sākt gatavoties saskaņotai izslēgšanai no EHN un nolīgumam, ar ko izslēdz turpināmības klauzulas piemērošanu starp iesaistītajām līgumslēdzējām pusēm; atgādina, ka ES var ratificēt modernizēto EHN tikai ar Parlamenta galīgo piekrišanu un ka Parlaments apsvērs savas iepriekšējās nostājas un modernizācijas trūkumus, ja tam tiks lūgts sniegt piekrišanu; pauž nostāju, ka Parlaments, kad tam tiks lūgts sniegt piekrišanu, atbalstīs ES izstāšanos no EHN; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Polijas, Spānijas, Nīderlandes, Francijas, Slovēnijas, Vācijas un Luksemburgas valdības paziņojumu par nodomu izstāties no EHN un norāda, ka vairumā gadījumu lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz modernizācijas procesa rezultātiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir jārīkojas koordinētā veidā, lai panāktu spēcīgāku pozīciju izstāšanās sarunās, ierobežotu turpināmības klauzulas negatīvo ietekmi un efektīvi novērstu ES iekšējos strīdus; mudina Komisiju nekavējoties ierosināt procesu virzībā uz koordinētu ES izstāšanos no EHN un aicina Padomi atbalstīt šādu priekšlikumu; uzskata, ka tas ir labākais risinājums, kā ES panākt juridisko noteiktību un nepieļaut, ka EHN vēl vairāk apdraud ES mērķus klimata un enerģētiskās drošības jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka Komisija nav nedz pietiekami sagatavojusi šo koordinēto izstāšanos, kas būtu alternatīva neapmierinošu rezultātu vai modernizācijas procesa neizdošanās gadījumā, nedz sniegusi informāciju par to, neraugoties uz vairākiem Parlamenta pieprasījumiem kopš modernizācijas sarunu sākuma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vērš uzmanību uz saskaņotības trūkumu dažu dalībvalstu nostājās attiecībā uz EHN un to divpusējiem ieguldījumu līgumiem, kas joprojām aizsargā ieguldījumus fosilajā kurināmajā un satur novecojušus noteikumus, kuri ir pretrunā ES mērķiem un vērtībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Enerģētikas hartas nolīguma sekretariātam un Enerģētikas hartas nolīguma dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(2)  OV L 350, 4.10.2021., 9. lpp.

(3)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

(4)  OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.

(5)  2017. gada 16. maija atzinums, EU:C:2017:376.

(6)  2018. gada 6. marta spriedums lietā Slovākijas Republika/Achmea BV, C-284/16, EU:C:2018:158.

(7)  2019. gada 30. aprīļa atzinums, EU:C:2019:341.

(8)  2021. gada 2. septembra spriedums lietā Moldovas Republika / Komstroy LLC, C-741/19, ECLI:EU:C:2021:655.

(9)  2021. gada 26. oktobra spriedums, Polijas Republika / PL Holdings Sàrl, C-109/20, ECLI:EU:C:2021:875.

(10)  OV L 169, 29.5.2020., 1. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0268.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0373.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/74

---

P9_TA(2022)0422

Izvērtējums par Ungārijas atbilstību tiesiskuma nosacījumiem saistībā ar Nosacītības regulu un pašreizējais stāvoklis attiecībā uz Ungārijas atveseļošanas un noturības plānu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par stāvokli Komisijas un Ungārijas valdības sarunās saistībā ar Nosacītības regulu un atveseļošanas un noturības plānu (2022/2935(RSP))

(2023/C 167/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. pantu, 4. panta 3. punktu un 7. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. pantu, 4. panta 3. punktu un 7. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tai pievienotos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tai pievienotos protokolus,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes starptautiskos cilvēktiesību līgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes starptautiskos cilvēktiesību līgumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2021. gada 3. jūnija spriedumu lietā C-650/18, ar kuru noraidīta Ungārijas prasība pret Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūciju, ar ko sāk procedūru, lai noteiktu, vai pastāv droša varbūtība, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kurām ir balstīta Eiropas Savienība (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2021. gada 3. jūnija spriedumu lietā C-650/18, ar kuru noraidīta Ungārijas prasība pret Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūciju, ar ko sāk procedūru, lai noteiktu, vai pastāv droša varbūtība, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kurām ir balstīta Eiropas Savienība (4),

| — | ņemot vērā Komisijas gada ziņojumos, jo īpaši 2021. un 2022. gada ziņojumos, tiesiskumam veltītās sadaļas par Ungāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas gada ziņojumos, jo īpaši 2021. un 2022. gada ziņojumos, tiesiskumam veltītās sadaļas par Ungāriju,

| — | ņemot vērā EST judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EST judikatūru,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši tādas kā 2022. gada 15. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu tiek konstatēta droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (5), 2022. gada 9. jūnija rezolūcija par tiesiskumu un Polijas nacionālā atveseļošanas plāna (ANM) iespējamo apstiprināšanu (6), 2022. gada 5. maija rezolūcija par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (7), 2022. gada 10. marta rezolūcija par tiesiskumu un Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma sekām (8), 2021. gada 8. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (9) un 2021. gada 10. jūnija rezolūcija par stāvokli tiesiskuma jomā Eiropas Savienībā un Tiesiskuma nosacījumu regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši tādas kā 2022. gada 15. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu tiek konstatēta droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (5), 2022. gada 9. jūnija rezolūcija par tiesiskumu un Polijas nacionālā atveseļošanas plāna (ANM) iespējamo apstiprināšanu (6), 2022. gada 5. maija rezolūcija par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (7), 2022. gada 10. marta rezolūcija par tiesiskumu un Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma sekām (8), 2021. gada 8. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (9) un 2021. gada 10. jūnija rezolūcija par stāvokli tiesiskuma jomā Eiropas Savienībā un Tiesiskuma nosacījumu regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 27. aprīlī Ungārijas valdībai nosūtīto rakstisko paziņojumu saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 27. aprīlī Ungārijas valdībai nosūtīto rakstisko paziņojumu saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā uzlabojumu pasākumus, ko Ungārijas valdība iesniedza Komisijai 2022. gada 22. augusta vēstulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzlabojumu pasākumus, ko Ungārijas valdība iesniedza Komisijai 2022. gada 22. augusta vēstulē,

| — | Komisijas 2022. gada 18. septembra priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2022. gada 18. septembra priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā (COM(2022)0485),

| — | ņemot vērā Ungārijas vietu 2022. gada Pasaules tiesiskuma projekta indeksā (73. no 140 valstīm un pēdējā ES, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas un Ziemeļamerikas reģionā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ungārijas vietu 2022. gada Pasaules tiesiskuma projekta indeksā (73. no 140 valstīm un pēdējā ES, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas un Ziemeļamerikas reģionā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, ar kurām respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp ievēro pie minoritātēm piederošu personu tiesības, kā tas ir paredzēts LES 2. pantā, atspoguļots Hartā un nostiprināts starptautiskajos cilvēktiesību līgumos; tā kā šīs vērtības, kuras ir kopīgas visām dalībvalstīm un kuras visas dalībvalstis ir brīvprātīgi apņēmušās ievērot, ir uzskatāmas par Savienības iedzīvotāju tiesību pamatu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, ar kurām respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp ievēro pie minoritātēm piederošu personu tiesības, kā tas ir paredzēts LES 2. pantā, atspoguļots Hartā un nostiprināts starptautiskajos cilvēktiesību līgumos; tā kā šīs vērtības, kuras ir kopīgas visām dalībvalstīm un kuras visas dalībvalstis ir brīvprātīgi apņēmušās ievērot, ir uzskatāmas par Savienības iedzīvotāju tiesību pamatu;

| B. | tā kā Komisija var īstenot pasākumus saskaņā ar Nosacītības regulu, ja tiesiskuma principu pārkāpumi nepastarpināti ietekmē vai nopietni var ietekmēt Savienības pareizu finanšu pārvaldību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija var īstenot pasākumus saskaņā ar Nosacītības regulu, ja tiesiskuma principu pārkāpumi nepastarpināti ietekmē vai nopietni var ietekmēt Savienības pareizu finanšu pārvaldību;

| C. | tā kā 2022. gada 18. septembrī Komisija, iesniedzot priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko nodrošina ES finanšu interešu aizsardzību pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā un ar kuru ir paredzēts apturēt 65 % saistību trīs kohēzijas politikas programmu ietvaros vai attiecīgā gadījumā apstiprināt trīs programmas, kā arī aizliegts uzņemties juridiskas saistības iepretim sabiedrības interešu trastiem attiecībā uz programmām, ko īsteno tiešā un netiešā pārvaldībā, saskaņā ar Nosacītības regulu ierosināja budžeta aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2022. gada 18. septembrī Komisija, iesniedzot priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko nodrošina ES finanšu interešu aizsardzību pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā un ar kuru ir paredzēts apturēt 65 % saistību trīs kohēzijas politikas programmu ietvaros vai attiecīgā gadījumā apstiprināt trīs programmas, kā arī aizliegts uzņemties juridiskas saistības iepretim sabiedrības interešu trastiem attiecībā uz programmām, ko īsteno tiešā un netiešā pārvaldībā, saskaņā ar Nosacītības regulu ierosināja budžeta aizsardzības pasākumus;

| D. | tā kā Ungārijas valdības pieņemtie uzlabojumu pasākumi nedz ir pietiekami, lai pierādītu, ka tiesiskuma principu pārkāpumi Ungārijā vairs neietekmē vai nopietni neapdraud Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, nedz tie ir pietiekami, lai novērstu ierobežoto to trūkumu kopumu, kurus Komisija izvēlējās novērst Padomes īstenošanas lēmuma projektā, un tā kā šķiet, ka pat to pilnīga īstenošana nebūs pietiekama, lai novērstu tiesiskuma pārkāpumus, kas ietekmē vai nopietni apdraud ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību Ungārijā; tā kā šie uzlabojumu pasākumi nenovērstu citus Ungārijā ārpus regulas darbības jomas izdarītos tiesiskuma principa pārkāpumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ungārijas valdības pieņemtie uzlabojumu pasākumi nedz ir pietiekami, lai pierādītu, ka tiesiskuma principu pārkāpumi Ungārijā vairs neietekmē vai nopietni neapdraud Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, nedz tie ir pietiekami, lai novērstu ierobežoto to trūkumu kopumu, kurus Komisija izvēlējās novērst Padomes īstenošanas lēmuma projektā, un tā kā šķiet, ka pat to pilnīga īstenošana nebūs pietiekama, lai novērstu tiesiskuma pārkāpumus, kas ietekmē vai nopietni apdraud ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību Ungārijā; tā kā šie uzlabojumu pasākumi nenovērstu citus Ungārijā ārpus regulas darbības jomas izdarītos tiesiskuma principa pārkāpumus;

| E. | tā kā Ungārija Eiropas Prokuratūras izveides ciešākā sadarbībā ir nolēmusi nepiedalīties, |
| --- | --- |

E.

tā kā Ungārija Eiropas Prokuratūras izveides ciešākā sadarbībā ir nolēmusi nepiedalīties,

| 1. | atzinīgi vērtē lēmumu Ungārijas gadījumā piemērot Nosacītības regulu, par spīti tam, kas tiek darīts pēc ilgas kavēšanās un pārāk ierobežotā tvērumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka 17 pasākumi, par kuriem sarunu ceļā vienojās Komisija un Ungārijas valdība, nav pietiekami, lai novērstu pastāvošo sistēmisko risku ES finanšu interesēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju savā novērtējumā norādīt uz pastāvīgo risku un saglabāt nepieciešamību pēc uzlabojumu pasākumiem, lai sniegtu Padomei pamatojumu ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprināt Komisijas 2022. gada 18. septembra priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Padomi noteikt pasākumus saskaņā ar Nosacītības regulu, kurus Komisija ierosināja noteikt minētajā 2022. gada 18. septembra priekšlikumā, un atcelt noteiktos pasākumus tikai pēc tam, kad būs gūti pierādījumi, ka vairs neizpildās pasākumu pieņemšanas nosacījumi, proti, ka Ungārijas valdības pieņemtajiem uzlabojumu pasākumiem praksē būs bijusi ilgtspējīga ietekme un jo īpaši tas, ka attiecībā uz jau pieņemtajiem pasākumiem nebūs fiksēta atpakaļēja virzība; uzsver — ja šie pasākumi nākotnē tiks atcelti, Savienībai būtu jāveic finanšu korekcijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nekavējoties rīkoties saskaņā ar Nosacītības regulu attiecībā uz citiem tiesiskuma pārkāpumiem, jo īpaši tiem, kas ir saistīti ar tiesu iestāžu neatkarību, un citiem iemesliem, kas ir minēti vēstulē, kuru Komisija nosūtīja Ungārijai 2021. gada 19. novembrī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka Ungārijas iestādes joprojām ļaunprātīgi izmanto ES vienprātības noteikumu, lai bloķētu izšķiroši svarīgus lēmumus nolūkā piespiest Komisiju un Padomi atsaldēt ES līdzekļus, tādējādi aizkavējot Ukrainas palīdzības paketi 18 miljardu EUR apmērā un aplikšanu ar vispārējo uzņēmumu ienākuma minimālās likmes nodokli; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai šis apstāklis nekādi neietekmētu tās lēmumus attiecībā uz Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un tiesiskuma nosacījumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, lai ES līdzekļu galasaņēmējiem vai labuma guvējiem šos līdzekļus neliegtu gadījumā, ja tiek piemērotas sankcijas saskaņā ar tiesiskuma nosacījumu mehānismu, kā tas ir noteikts Tiesiskuma nosacījumu regulas 5. panta 4. un 5. apakšpunktā; aicina Komisiju rast veidus, kā sadalīt ES līdzekļus ar vietējo pašvaldību un NVO starpniecību, ja konkrētā valdība nesadarbojas attiecībā uz trūkumiem tiesiskuma īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka ANM mērķis ir veicināt ES un tās dalībvalstu, tostarp Ungārijas, atveseļošanu un noturību; pauž nožēlu par to, ka Ungārijas valdības rīcības dēļ ANM finansējums vēl nav nonācis nedz pie Ungārijas iedzīvotājiem, nedz reģioniem, nedz vietējām pašvaldībām, nedz pilsoniskās sabiedrības organizācijām, bet 26 citi ANM plāni ir apstiprināti; konstatē, ka pastāv ANM līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas risks, un atkārtoti prasa, lai Komisija atturētos no Ungārijas plāna pozitīva novērtējuma līdz brīdim, kad tā būs pilnībā izpildījusi visus tiesiskuma jomā formulētos ieteikumus un līdz brīdim, kad tā būs īstenojusi visus attiecīgos Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus; sagaida, ka Komisija pirms partnerības nolīgumu un kohēzijas politikas programmu apstiprināšanas nepieļaus nekādus riskus, kas ir saistīti ar kohēzijas politikas programmām, kuras veicina ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu vai tiesiskuma pārkāpumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par informācijas trūkumu attiecībā uz sarunām starp Komisiju un Ungārijas iestādēm, kuru sniedz Parlamentam; sagaida, ka Komisija ātri un regulāri informēs Parlamentu par visām attiecīgajām norisēm; konstatē, ka pārredzamība ir svarīga arī Eiropas pilsoņiem, tostarp Ungārijas pilsoņiem, no kuru viedokļa uz spēles ir likts ļoti daudz; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(2)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(3)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(4)  2021. gada 3. jūnija spriedums lietā C-650/18, Ungārija/Parlaments, ECLI:EU:C:2002:426.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0324.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0240.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0204.

(8)  OV C 347, 9.9.2022., 168. lpp.

(9)  OV C 99, 1.3.2022., 218. lpp.

(10)  OV C 67, 8.2.2022., 86. lpp.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/77

---

P9_TA(2022)0423

Lopkopības aizsardzība un lielie plēsēji Eiropā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par lopkopības un lielo plēsēju aizsardzību Eiropā (2022/2952(RSP))

(2023/C 167/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. novembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. novembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (“Dzīvotņu direktīva”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (“Dzīvotņu direktīva”) (3),

| — | ņemot vērā Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvencija) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvencija) (4),

| — | ņemot vērā Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. oktobra paziņojumu “Norādījumi par Kopienai nozīmīgo dzīvnieku sugu stingru aizsardzību atbilstoši Dzīvotņu direktīvai” (C(2021)7301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. oktobra paziņojumu “Norādījumi par Kopienai nozīmīgo dzīvnieku sugu stingru aizsardzību atbilstoši Dzīvotņu direktīvai” (C(2021)7301),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā daudzās Eiropas daļās dažu lielo plēsēju, tostarp konkrēti vilku un lāču, kas kādu laiku nav bijuši sastopami šajās teritorijās, izplatības areāla paplašināšanās vai šo teritoriju atkārtota pārņemšana rada konfliktu ar cilvēku darbībām, jo īpaši aitu un liellopu ekstensīvu ganīšanu; tā kā lauksaimniecības dzīvnieku ganāmpulkiem nodarītie postījumi rada ievērojamas izmaksas lopkopjiem un tā kā starp dalībvalstīm un reģioniem pastāv lielas atšķirības attiecībā uz atbalsta pasākumiem lauksaimniekiem (un dažos gadījumos šādu pasākumu nav) un publiskiem līdzekļiem, kas pieejami kompensācijas un pielāgošanās vajadzībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzās Eiropas daļās dažu lielo plēsēju, tostarp konkrēti vilku un lāču, kas kādu laiku nav bijuši sastopami šajās teritorijās, izplatības areāla paplašināšanās vai šo teritoriju atkārtota pārņemšana rada konfliktu ar cilvēku darbībām, jo īpaši aitu un liellopu ekstensīvu ganīšanu; tā kā lauksaimniecības dzīvnieku ganāmpulkiem nodarītie postījumi rada ievērojamas izmaksas lopkopjiem un tā kā starp dalībvalstīm un reģioniem pastāv lielas atšķirības attiecībā uz atbalsta pasākumiem lauksaimniekiem (un dažos gadījumos šādu pasākumu nav) un publiskiem līdzekļiem, kas pieejami kompensācijas un pielāgošanās vajadzībām;

| B. | tā kā likumdošanas pasākumi, piemēram, ES Dzīvotņu direktīva un starptautiskie līgumi, piemēram, Bernes konvencija, ir veicinājuši lielo plēsēju, tostarp pelēko vilku, brūno lāču, Eirāzijas lūšu un tiņu populācijas atjaunošanos; tā kā kontinentālajā Eiropā 2012. gadā lielo plēsēju vidū bija 9 000 Eirāzijas lūšu, 17 000 brūno lāču, 1 250 tiņu un 12 000 vilku; tā kā saskaņā ar 2018. gadā veikto novērtējumu (5) vilku skaits pēdējos desmit gados ir ievērojami palielinājies (līdz 17 000), savukārt citu sugu dzīvnieku skaits nav mainījies; tā kā turklāt, balstoties uz labākajiem pieejamajiem datiem, 2022. gadā kopējais vilku skaits, visticamāk, būs aptuveni 19 000 ES-27 valstīs un, visticamāk, pārsniegs 21 500 Eiropas ģeogrāfiskajās robežās (6); tā kā saskaņā ar 2022. gada novērtējumu par vilka (Canis lupus) saglabāšanās stāvokli Eiropā pēdējo 10 gadu laikā vilku izplatība Eiropā ir palielinājusies par vairāk nekā 25 % (7); tā kā Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība (IUCN) kā vismazāk apdraudētās ir klasificējusi 3 no 9 vilku populācijām, 3 no 10 brūno lāču populācijām un 3 no 11 Eirāzijas lūšu populācijām Eiropā; tā kā Eiropā joprojām ir apdraudētas abas tiņu populācijas un Ibērijas lūsis; |
| --- | --- |

B.

tā kā likumdošanas pasākumi, piemēram, ES Dzīvotņu direktīva un starptautiskie līgumi, piemēram, Bernes konvencija, ir veicinājuši lielo plēsēju, tostarp pelēko vilku, brūno lāču, Eirāzijas lūšu un tiņu populācijas atjaunošanos; tā kā kontinentālajā Eiropā 2012. gadā lielo plēsēju vidū bija 9 000 Eirāzijas lūšu, 17 000 brūno lāču, 1 250 tiņu un 12 000 vilku; tā kā saskaņā ar 2018. gadā veikto novērtējumu (5) vilku skaits pēdējos desmit gados ir ievērojami palielinājies (līdz 17 000), savukārt citu sugu dzīvnieku skaits nav mainījies; tā kā turklāt, balstoties uz labākajiem pieejamajiem datiem, 2022. gadā kopējais vilku skaits, visticamāk, būs aptuveni 19 000 ES-27 valstīs un, visticamāk, pārsniegs 21 500 Eiropas ģeogrāfiskajās robežās (6); tā kā saskaņā ar 2022. gada novērtējumu par vilka (Canis lupus) saglabāšanās stāvokli Eiropā pēdējo 10 gadu laikā vilku izplatība Eiropā ir palielinājusies par vairāk nekā 25 % (7); tā kā Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība (IUCN) kā vismazāk apdraudētās ir klasificējusi 3 no 9 vilku populācijām, 3 no 10 brūno lāču populācijām un 3 no 11 Eirāzijas lūšu populācijām Eiropā; tā kā Eiropā joprojām ir apdraudētas abas tiņu populācijas un Ibērijas lūsis;

| C. | tā kā vilku populācijai ir potenciāls eksponenciāli pieaugt par aptuveni 30 % gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā vilku populācijai ir potenciāls eksponenciāli pieaugt par aptuveni 30 % gadā;

| D. | tā kā palielinās negatīvā ietekme, ko rada pieaugošās vilku populācijas uzbrukumi mājlopiem; tā kā vilki aizvien biežāk parādās cilvēku tiešā tuvumā, jo īpaši blīvi apdzīvotās teritorijās; |
| --- | --- |

D.

tā kā palielinās negatīvā ietekme, ko rada pieaugošās vilku populācijas uzbrukumi mājlopiem; tā kā vilki aizvien biežāk parādās cilvēku tiešā tuvumā, jo īpaši blīvi apdzīvotās teritorijās;

| E. | tā kā Austrijā vien vilku nogalināto lauksaimniecības dzīvnieku skaits 2021. gadā palielinājās par 230 %, sasniedzot 680; tā kā līdzīga aina attiecībā uz vilku uzbrukumiem ir vērojama arī citās dalībvalstīs, 2020. gadā vilku nogalināto lauksaimniecības dzīvnieku skaitam Francijā sasniedzot 11 849, Vācijā –– 3 959 ,Čehijā –– 616, Beļģijā ––139 un Dienvidtiroles reģionā Itālijā ––98; |
| --- | --- |

E.

tā kā Austrijā vien vilku nogalināto lauksaimniecības dzīvnieku skaits 2021. gadā palielinājās par 230 %, sasniedzot 680; tā kā līdzīga aina attiecībā uz vilku uzbrukumiem ir vērojama arī citās dalībvalstīs, 2020. gadā vilku nogalināto lauksaimniecības dzīvnieku skaitam Francijā sasniedzot 11 849, Vācijā –– 3 959 ,Čehijā –– 616, Beļģijā ––139 un Dienvidtiroles reģionā Itālijā ––98;

| F. | tā kā vilku populācijas un to uzbrukumu skaita lauksaimniecības dzīvniekiem straujais pieaugums apgrūtina valstu administratoru efektīvu un izlēmīgu rīcību, izmantojot viņiem pašlaik pieejamos instrumentus; |
| --- | --- |

F.

tā kā vilku populācijas un to uzbrukumu skaita lauksaimniecības dzīvniekiem straujais pieaugums apgrūtina valstu administratoru efektīvu un izlēmīgu rīcību, izmantojot viņiem pašlaik pieejamos instrumentus;

| G. | tā kā, saskaroties ar lielo plēsēju uzbrukumiem, lauksaimnieki jūtas izmisuši, pārprasti un bezspēcīgi; tā kā lielo plēsēju uzbrukumos jau ir cietuši arī cilvēki; |
| --- | --- |

G.

tā kā, saskaroties ar lielo plēsēju uzbrukumiem, lauksaimnieki jūtas izmisuši, pārprasti un bezspēcīgi; tā kā lielo plēsēju uzbrukumos jau ir cietuši arī cilvēki;

| H. | tā kā lielākā daļa lielo plēsēju populāciju Eiropā pārvietojas pāri robežām; tā kā atsevišķas populācijas var aptvert plašus ģeogrāfiskos apgabalus dažādās valstīs gan ES, gan ārpus tās, radot situācijas, kad vienu un to pašu populāciju vienā reģionā var uzskatīt par tādu, kam ir labvēlīgs saglabāšanās stāvoklis, savukārt kaimiņu reģionā to var klasificēt kā tādu, kam nepieciešama stingra aizsardzība; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielākā daļa lielo plēsēju populāciju Eiropā pārvietojas pāri robežām; tā kā atsevišķas populācijas var aptvert plašus ģeogrāfiskos apgabalus dažādās valstīs gan ES, gan ārpus tās, radot situācijas, kad vienu un to pašu populāciju vienā reģionā var uzskatīt par tādu, kam ir labvēlīgs saglabāšanās stāvoklis, savukārt kaimiņu reģionā to var klasificēt kā tādu, kam nepieciešama stingra aizsardzība;

| I. | tā kā uzraudzības pieejas ir ļoti atšķirīgas, novedot pie tā, ka ar lielo plēsēju populāciju saistīto datu kvalitāte un kvantitāte ir nevienmērīga; |
| --- | --- |

I.

tā kā uzraudzības pieejas ir ļoti atšķirīgas, novedot pie tā, ka ar lielo plēsēju populāciju saistīto datu kvalitāte un kvantitāte ir nevienmērīga;

| J. | tā kā no programmas “LIFE” līdzekļiem jau ir finansēti daudzi projekti, kuru mērķis ir mazināt konfliktus ar savvaļas dzīvniekiem un veicināt ilgtermiņa līdzāspastāvēšanu ar lielajiem plēsējiem; tā kā laikposmā no 1992. līdz 2019. gadam no programmas “LIFE” līdzekļiem vidēji 3,6 miljoni EUR gadā tika tērēti projektiem, kas vērsti uz lielo plēsēju radītā kaitējuma seku mazināšanas pasākumiem, un vēl 36 miljoni EUR tika piešķirti īstenošanas posmā esošiem projektiem, kuri sniedz kontekstam specifiskus norādījumus par to, cik efektīvi ir tādi kaitējuma mazināšanas pasākumi kā, piemēram, elektriskie žogi, aktīva ganīšana un ganu suņu izmantošana daudzos un dažādos ES reģionos; uzskata, ka ir vajadzīgi papildu projekti reģioniem un lielajām plēsēju sugām, kurām vēl nav pievērsta uzmanība; |
| --- | --- |

J.

tā kā no programmas “LIFE” līdzekļiem jau ir finansēti daudzi projekti, kuru mērķis ir mazināt konfliktus ar savvaļas dzīvniekiem un veicināt ilgtermiņa līdzāspastāvēšanu ar lielajiem plēsējiem; tā kā laikposmā no 1992. līdz 2019. gadam no programmas “LIFE” līdzekļiem vidēji 3,6 miljoni EUR gadā tika tērēti projektiem, kas vērsti uz lielo plēsēju radītā kaitējuma seku mazināšanas pasākumiem, un vēl 36 miljoni EUR tika piešķirti īstenošanas posmā esošiem projektiem, kuri sniedz kontekstam specifiskus norādījumus par to, cik efektīvi ir tādi kaitējuma mazināšanas pasākumi kā, piemēram, elektriskie žogi, aktīva ganīšana un ganu suņu izmantošana daudzos un dažādos ES reģionos; uzskata, ka ir vajadzīgi papildu projekti reģioniem un lielajām plēsēju sugām, kurām vēl nav pievērsta uzmanība;

| K. | tā kā mājdzīvnieki, jo īpaši ganībās un atklātās ganībās, ir pakļauti lielākam uzbrukumu riskam (atkarībā no ieviestajiem pasākumiem un to efektivitātes), jo pieaug lielo plēsēju klātbūtne; tā kā tas jo īpaši attiecas uz kalnainiem un mazapdzīvotiem reģioniem, kuros ganības ir nepieciešamas, lai saglabātu šo prioritāro dzīvotni; tā kā dažās blīvi apdzīvotās teritorijās, kurās ir maz lielo plēsēju medīto sugu, varētu pastāvēt arī lielāks apdraudējums mājdzīvniekiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā mājdzīvnieki, jo īpaši ganībās un atklātās ganībās, ir pakļauti lielākam uzbrukumu riskam (atkarībā no ieviestajiem pasākumiem un to efektivitātes), jo pieaug lielo plēsēju klātbūtne; tā kā tas jo īpaši attiecas uz kalnainiem un mazapdzīvotiem reģioniem, kuros ganības ir nepieciešamas, lai saglabātu šo prioritāro dzīvotni; tā kā dažās blīvi apdzīvotās teritorijās, kurās ir maz lielo plēsēju medīto sugu, varētu pastāvēt arī lielāks apdraudējums mājdzīvniekiem;

| L. | tā kā sabiedrības attieksme pret lielajiem plēsējiem dažādās valstīs un dažādās interešu grupās ir ļoti atšķirīga, jo īpaši reģionos, kuros lielie plēsēji ilgstoši nav novēroti; tā kā bailes no uzbrukumiem un nepietiekams iestāžu atbalsts kaitējuma novēršanai var novest pie aizsargājamo sugu dzīvnieku nelikumīgas nogalināšanas; |
| --- | --- |

L.

tā kā sabiedrības attieksme pret lielajiem plēsējiem dažādās valstīs un dažādās interešu grupās ir ļoti atšķirīga, jo īpaši reģionos, kuros lielie plēsēji ilgstoši nav novēroti; tā kā bailes no uzbrukumiem un nepietiekams iestāžu atbalsts kaitējuma novēršanai var novest pie aizsargājamo sugu dzīvnieku nelikumīgas nogalināšanas;

| M. | tā kā aitkopības un kazkopības nozares, kas ir visneaizsargātākās pret lielu plēsēju uzbrukumiem, jau vairākas desmitgades ir pakļautas ekonomiskai spriedzei plašāku sociālekonomisko iemeslu dēļ; tā kā šī nestabilā nozare var nodrošināt vidisko pievienoto vērtību ar ekstensīvu ganīšanu, tādējādi veicinot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu atklātās ainavās daudzos apgabalos ar dabiskiem ierobežojumiem vai zemu auglību, piemēram, kalnu ganībās, un palīdzot apkarot tādas parādības kā erozija un mežu ugunsgrēki; |
| --- | --- |

M.

tā kā aitkopības un kazkopības nozares, kas ir visneaizsargātākās pret lielu plēsēju uzbrukumiem, jau vairākas desmitgades ir pakļautas ekonomiskai spriedzei plašāku sociālekonomisko iemeslu dēļ; tā kā šī nestabilā nozare var nodrošināt vidisko pievienoto vērtību ar ekstensīvu ganīšanu, tādējādi veicinot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu atklātās ainavās daudzos apgabalos ar dabiskiem ierobežojumiem vai zemu auglību, piemēram, kalnu ganībās, un palīdzot apkarot tādas parādības kā erozija un mežu ugunsgrēki;

| N. | tā kā vides, lauksaimniecības un sociālekonomisko problēmu dēļ aizvien vairāk tiek pamestas tradicionālās kalnu un pļavu ganību sistēmas; |
| --- | --- |

N.

tā kā vides, lauksaimniecības un sociālekonomisko problēmu dēļ aizvien vairāk tiek pamestas tradicionālās kalnu un pļavu ganību sistēmas;

| O. | tā kā tiek ziņots, ka dažos ES reģionos ar programmas “LIFE” projektu starpniecību ir īstenoti preventīvi pasākumi, lai izvairītos no līdzāspastāvēšanas izraisītiem konfliktiem, un ka šie pasākumi ir sekmīgi palīdzējuši ierobežot lielo plēsēju radīto kaitējumu; tā kā šo pasākumu efektivitāti tomēr varētu ietekmēt ģeogrāfiskie un vietējie apstākļi; tā kā šie pasākumi var novest pie darba apjoma pieauguma un palielināt izmaksas lauksaimniekiem, jo īpaši reģionos, kuros lielie plēsēji atgriežas vai paplašina savu teritoriju; tā kā, lai palielinātu efektivitāti, var apvienot preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut līdzāspastāvēšanas konfliktus; tā kā kompensācijas maksājumi, kas tiek regulēti valstu līmenī, ES dalībvalstīs ir atšķirīgi un ne vienmēr pilnībā atlīdzina nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiek ziņots, ka dažos ES reģionos ar programmas “LIFE” projektu starpniecību ir īstenoti preventīvi pasākumi, lai izvairītos no līdzāspastāvēšanas izraisītiem konfliktiem, un ka šie pasākumi ir sekmīgi palīdzējuši ierobežot lielo plēsēju radīto kaitējumu; tā kā šo pasākumu efektivitāti tomēr varētu ietekmēt ģeogrāfiskie un vietējie apstākļi; tā kā šie pasākumi var novest pie darba apjoma pieauguma un palielināt izmaksas lauksaimniekiem, jo īpaši reģionos, kuros lielie plēsēji atgriežas vai paplašina savu teritoriju; tā kā, lai palielinātu efektivitāti, var apvienot preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut līdzāspastāvēšanas konfliktus; tā kā kompensācijas maksājumi, kas tiek regulēti valstu līmenī, ES dalībvalstīs ir atšķirīgi un ne vienmēr pilnībā atlīdzina nodarīto kaitējumu;

| P. | tā kā lielo plēsēju uzbrukumu izraisītie mājdzīvnieku zaudējumi un ievainojumi rada ne tikai ekonomisku kaitējumu lauksaimniekiem un lopkopjiem, bet arī būtiskas emocionālas sekas dzīvnieku īpašniekiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā lielo plēsēju uzbrukumu izraisītie mājdzīvnieku zaudējumi un ievainojumi rada ne tikai ekonomisku kaitējumu lauksaimniekiem un lopkopjiem, bet arī būtiskas emocionālas sekas dzīvnieku īpašniekiem;

| Q. | tā kā tradicionālās lopkopības prakses, kas nodrošina augstu lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzības līmeni pret plēsējiem, piemēram, ganu, ganu suņu un dzīvnieku turēšanas mītnē nakts laikā izmantošana, lai nodrošinātu ganību dzīvnieku tiešu un nepārtrauktu uzraudzību, Eiropā ir tikušas izmantotas gadsimtiem ilgi, taču ir pakāpeniski pārtrauktas daudz retāku plēsēju uzbrukumu dēļ; tā kā dažos reģionos var izrādīties sarežģīti atjaunot visas šīs vecās prakses plašā mērogā, jo zemes izmantošana lauksaimniecības teritorijās mainās daudzfunkcionālākā virzienā, tūrisms kļūst arvien svarīgāks un ES lauksaimniecība šobrīd ir pakļauta sociālekonomiskam spiedienam, jo lauksaimnieku skaits ievērojami samazinās un algas ir zem vidējā līmeņa; tā kā būs jārod novatoriski risinājumi, lai moderno lauksaimniecību pielāgotu vilku klātbūtnei; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tradicionālās lopkopības prakses, kas nodrošina augstu lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzības līmeni pret plēsējiem, piemēram, ganu, ganu suņu un dzīvnieku turēšanas mītnē nakts laikā izmantošana, lai nodrošinātu ganību dzīvnieku tiešu un nepārtrauktu uzraudzību, Eiropā ir tikušas izmantotas gadsimtiem ilgi, taču ir pakāpeniski pārtrauktas daudz retāku plēsēju uzbrukumu dēļ; tā kā dažos reģionos var izrādīties sarežģīti atjaunot visas šīs vecās prakses plašā mērogā, jo zemes izmantošana lauksaimniecības teritorijās mainās daudzfunkcionālākā virzienā, tūrisms kļūst arvien svarīgāks un ES lauksaimniecība šobrīd ir pakļauta sociālekonomiskam spiedienam, jo lauksaimnieku skaits ievērojami samazinās un algas ir zem vidējā līmeņa; tā kā būs jārod novatoriski risinājumi, lai moderno lauksaimniecību pielāgotu vilku klātbūtnei;

| R. | tā kā ir nepieciešama konstruktīva lielo plēsēju un lopkopības līdzāspastāvēšana, lai, no vienas puses, lielo plēsēju saglabāšanās stāvoklis varētu turpināt uzlaboties, savukārt lauksaimniekiem tiktu nodrošināti instrumenti un pietiekams finansējums, lai risinātu ar uzbrukumiem lauksaimniecības dzīvniekiem saistītās problēmas un nepieļautu šādus uzbrukumus; tā kā visiem pārvaldības lēmumiem vajadzētu būt balstītiem uz zinātniski pamatotiem un ticamiem datiem un tajos būtu jāņem vērā ekoloģiskās, sociālās un ekonomiskās perspektīvas; tā kā būs vajadzīgas turpmākas diskusijas starp ieinteresētajām personām un lauksaimniekiem apgabalos, kuros lielu plēsēju nav bijis gadu desmitiem, kā arī turpmāki centieni apmainīties ar paraugpraksi, lai atbalstītu preventīvu pasākumu īstenošanu un nodrošinātu piekļuvi finansējumam; tā kā pieaugusī lielo plēsēju klātbūtne var pozitīvi ietekmēt ekosistēmu funkcionēšanu un noturību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ekoloģiskos procesus, cita starpā palīdzot regulēt savvaļas nagaiņu populācijas; uzsver arī to, ka jo īpaši nacionālajos parkos lielo plēsēju klātbūtne veicina mežu vērtību atpūtas iespēju ziņā un dabas tūrisma nepārtrauktu attīstību, |
| --- | --- |

R.

tā kā ir nepieciešama konstruktīva lielo plēsēju un lopkopības līdzāspastāvēšana, lai, no vienas puses, lielo plēsēju saglabāšanās stāvoklis varētu turpināt uzlaboties, savukārt lauksaimniekiem tiktu nodrošināti instrumenti un pietiekams finansējums, lai risinātu ar uzbrukumiem lauksaimniecības dzīvniekiem saistītās problēmas un nepieļautu šādus uzbrukumus; tā kā visiem pārvaldības lēmumiem vajadzētu būt balstītiem uz zinātniski pamatotiem un ticamiem datiem un tajos būtu jāņem vērā ekoloģiskās, sociālās un ekonomiskās perspektīvas; tā kā būs vajadzīgas turpmākas diskusijas starp ieinteresētajām personām un lauksaimniekiem apgabalos, kuros lielu plēsēju nav bijis gadu desmitiem, kā arī turpmāki centieni apmainīties ar paraugpraksi, lai atbalstītu preventīvu pasākumu īstenošanu un nodrošinātu piekļuvi finansējumam; tā kā pieaugusī lielo plēsēju klātbūtne var pozitīvi ietekmēt ekosistēmu funkcionēšanu un noturību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ekoloģiskos procesus, cita starpā palīdzot regulēt savvaļas nagaiņu populācijas; uzsver arī to, ka jo īpaši nacionālajos parkos lielo plēsēju klātbūtne veicina mežu vērtību atpūtas iespēju ziņā un dabas tūrisma nepārtrauktu attīstību,

| S. | tā kā 2021. gada oktobrī Komisija izdeva jaunus norādījumus par dzīvnieku sugu, tostarp vilku, stingru aizsardzību saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, kuru mērķis ir palīdzēt ES dalībvalstīm uzlabot Dzīvotņu direktīvas īstenošanu uz vietas un jo īpaši nodrošināt tās 16. panta pilnīgu, skaidru un precīzu transponēšanu, |
| --- | --- |

S.

tā kā 2021. gada oktobrī Komisija izdeva jaunus norādījumus par dzīvnieku sugu, tostarp vilku, stingru aizsardzību saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, kuru mērķis ir palīdzēt ES dalībvalstīm uzlabot Dzīvotņu direktīvas īstenošanu uz vietas un jo īpaši nodrošināt tās 16. panta pilnīgu, skaidru un precīzu transponēšanu,

| 1. | norāda uz bioloģiskās daudzveidības politikas pozitīvajiem rezultātiem attiecībā uz lielo plēsēju sugu atjaunošanos ES un ņem vērā to ietekmi uz ekosistēmu funkcionēšanu un noturību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ekoloģiskajiem procesiem, kā arī lopkopību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt līdzsvarotu līdzāspastāvēšanu starp cilvēkiem, lauksaimniecības dzīvniekiem un lielajiem plēsējiem, jo īpaši lauku apvidos, un uzsver, ka ir jāatzīst, ka noteiktu sugu populācijas līmeņa izmaiņas var radīt virkni vides, lauksaimniecības un sociālekonomisko problēmu; atzīst, ka Dzīvotņu direktīvas 2. panta 3. punktā jau ir paredzēta elastība, lai efektīvi pievērstos šīm sinerģijām un pretrunām un tās efektīvi pārvaldītu, un to uzskata par piemērotu paredzētajam mērķim; norāda, ka šīs elastības iespējas būtu jāizpēta sīkāk; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par lielo plēsēju uzbrukumu ietekmi uz dzīvnieku labturību, tostarp ievainojumiem, augļa zaudēšanu, auglības samazināšanos, dzīvnieku vai veselu ganāmpulku zaudēšanu un sargsuņu nāvi, un aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai novērstu lauksaimniecības dzīvniekiem nodarītas ciešanas un kaitējumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, turpināt novērtēt sugu labvēlīga aizsardzības statusa sasniegšanā panākto progresu, lai pienācīgi novērtētu un uzraudzītu lielo plēsēju populācijas diapazonu un lielumu, tostarp to ietekmi uz dabu un bioloģisko daudzveidību; uzsver, ka ir jāņem vērā sugu lielā pārrobežu mobilitāte, jo vienas sugas dažādu populāciju saglabāšanas statuss dažādos reģionos var atšķirties; aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk pastiprināt pārrobežu sadarbību un uzsver, ka uzraudzība būtu jākoordinē, izmantojot saskaņotu metodiku un attiecīgā gadījumā ņemot vērā dažādās valstīs dzīvojošās populācijas un (bioloģiskos) ģeogrāfiskos reģionus; aicina Komisiju atvēlēt līdzekļus bioloģiskās daudzveidības pētījumiem, piemēram, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, lai atjauninātu lielo plēsēju izplatības un blīvuma kartes; aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis katrai no dažādajām lielo plēsēju sugām piemēro atbilstošas uzraudzības metodes, kas ļauj apkopot kvalitatīvus, salīdzināmus un standartizētus datus, lai efektīvi novērtētu populācijas lielumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka darba kārtības punkts “Grozījumu priekšlikums: Vilka (Canis lupus) pārcelšana no Konvencijas II uz III pielikumu” ir iekļauts Bernes konvencijas Pastāvīgās komitejas 42. sanāksmes darba kārtībā; uzsver, ka vilka saglabāšanās stāvoklis visas Eiropas līmenī pamato tā aizsardzības statusa pazemināšanu un līdz ar to arī ierosinātā grozījuma pieņemšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka visā Eiropā pieaug plēsēju uzbrukumi, ka tie jau ir noveduši pie cilvēku upuriem un ka tie ir radījuši negatīvu ietekmi uz lopkopjiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis vāktu arī informāciju un ziņotu par kaitējumu, ko nodarījuši lielie plēsēji; uzsver, ka sekmīgas politikas pamatā ir laba to tendenču uzraudzība, kas atspoguļo lopkopjiem nodarīto kaitējumu, tomēr dalībvalstis šajā jomā izmanto dažādas apsekošanas un uzraudzības metodes; uzsver, cik svarīgi ir standartizēti ziņošanas formāti, un uzsver, ka tam vienādā mēra būtu jāattiecas arī uz kaitējuma samazināšanas programmu efektivitātes uzraudzību, tostarp kompensāciju un preventīvajiem pasākumiem; prasa savlaicīgi un pārredzami darīt sabiedrībai pieejamus uzraudzības rezultātus un izmantoto metodiku; uzsver, ka Komisijai būtu jākoordinē datu vākšana un jāveic to analīze; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot savvaļas dzīvnieku un augu veselības uzraudzību, jo īpaši suņu un vilku hibridizāciju, kuras gadījumi būtu, aktīvi rīkojoties, jāatklāj jau agrīnā posmā; prasa izstrādāt standartizētu politiku jaukteņu noteikšanai un pārredzamu pieeju, tostarp vispārēju pārrobežu apmaiņu ar vilku DNS paraugiem starp pētniecības iestādēm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt reģioniem, kuri saskaras ar līdzāspastāvēšanas konfliktiem, paskaidrojot, kā atbilstīgi un atbildīgi izmantot Dzīvotņu direktīvas 16. panta 1. punktā jau paredzēto elastību; ņem vērā 2021. gada 12. oktobrī publicētās Komisijas atjaunotās vadlīnijas par Kopienā nozīmīgu dzīvnieku sugu stingru aizsardzību saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu (8); uzsver, ka Komisijas pienākums ir precizēt pašreizējās pamatnostādnes un vajadzības gadījumā atjaunināt tās norādījumus, tostarp par 12. un 16. panta interpretāciju, un mudina dalībvalstis labāk izmantot esošās pamatnostādnes un rīkoties efektīvi, lai novērstu, mazinātu un kompensētu lielo plēsēju radīto kaitējumu, ņemot vērā pārrobežu populācijas, un izveidot efektīvu tiesisko un institucionālo sistēmu, ar kuru atbalsta lauksaimniekus un lopkopjus, lai šāda līdzāspastāvēšana varētu būt iespējama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju regulāri izvērtēt zinātniskos datus, lai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 19. pantu varētu pielāgot sugas aizsardzības statusu, tiklīdz ir sasniegts vēlamais saglabāšanās stāvoklis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju un dalībvalstis dot dažādām ieinteresētajām personām, tostarp lauksaimniekiem, iespējas apspriest jautājumu par lielo plēsēju radīto ietekmi; tos mudina sniegt informāciju par praktiskiem risinājumiem, ko panākt ar preventīviem pasākumiem cīņai pret uzbrukumiem mājlopiem, un to finansēšanas iespējām un izvērst skaidru izpratnes veicināšanas kampaņu; uzsver, ka ir svarīgi izveidot ieinteresētajām personām domātas platformas jautājumā par līdzāspastāvēšanu ar lielajiem plēsējiem Savienības, dalībvalstu un vietējā līmenī, piemēram, ES platformu cilvēku un lielo plēsēju līdzāspastāvēšanai, un veicināt dialogu, pieredzes apmaiņu un sadarbību, lai risinātu starp cilvēkiem un aizsargājamām sugām pastāvošos konfliktus; aicina Komisiju atbalstīt koordinētu pieeju izstrādi visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju ziņot par lielo plēsēju klātbūtnes Eiropā ietekmi uz lopkopības dzīvotspēju, bioloģisko daudzveidību, lauku kopienām un lauku tūrismu, tostarp paaudžu maiņu lauksaimniecībā, ņemot vērā sociālekonomiskos faktorus, kas skar lopkopības dzīvotspēju; aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt, kā lielo plēsēju uzbrukumi ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī lauksaimnieku labklājību un ienākumus un radīt augstākas darbaspēka un materiālās izmaksas, ņemot vērā arī to, vai ir īstenoti preventīvi pasākumi un cik efektīvi tie ir bijuši; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt rūpīgu un visaptverošu novērtējumu par visiem attiecīgajiem apdraudējumiem un spiedienu uz katru lielo plēsēju sugu un to dzīvotnēm Eiropas līmenī un atsevišķās dalībvalstīs vai nu dabisku iemeslu, vai arī cilvēka izraisītu faktoru dēļ; aicina dalībvalstis un Komisiju arī kartēt lielo plēsēju populācijām prioritārus savienojošos apgabalus un apzināt svarīgākos ekoloģiskos koridorus, izkliedes šķēršļus, ceļa posmus, kuros iet bojā daudz dzīvnieku, un citas svarīgas ainavas iezīmes, kas veicina lielo plēsēju sadrumstaloto izplatību, lai nepieļautu dzīvotņu sadrumstalotību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka lopkopības saimniecības kalnu apgabalos, jo īpaši Alpu reģionā, ir īpaši neaizsargātas pret kaitējumu, ko arvien lielākā mērā rada lielie plēsēji; norāda, ka šādos apgabalos saimniecības bieži ir mazas un saskaras ar augstām papildu izmaksām un tās būtu jāaizsargā un jāatbalsta, jo tās var palīdzēt saglabāt kalnu ainavas un bioloģisko daudzveidību reģionos, kuros ir skarbi apstākļi; norāda, ka saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu īpaši aizsargājamas ir tādas teritorijas kā sugām bagātas Nardus pļavas ar silikātu substrātu kalnu apvidos un Alpu un subalpu kaļķainas augsnes pļavas; norāda, ka šādas dzīvotnes ir izveidojušās ar savvaļas plēsēju klātbūtni, un norāda, ka galvenais šo teritoriju saglabāšanas faktors ir ekstensīva, piemēram, liellopu un zirgu ganāmpulku vai ganu uzraudzītu ganāmpulku ganīšana; aicina Komisiju ar konkrētiem risinājumiem aizsargāt un saglabāt tradicionālās lauksaimniecības praksi, piemēram, ganību lopkopību, uzraudzītu ganību modeli, UNESCO atzīto vasaras ganību praksi un ganu dzīvesveidu; atzīst, ka atsevišķus šādas prakses veidus var iekļaut ierosinātajā to iespējamo lauksaimniecības prakšu sarakstā, kuras finansē no ekoshēmām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka pašlaik pieejamie preventīvie pasākumi, tostarp žogu un sargsuņu izmantošana, kas veiksmīgi darbojas dažos ES reģionos, var radīt papildu finansiālo un darbaspēka slogu lauksaimniekiem, ka šo pasākumu veikšanai ne vienmēr tiek piešķirts ES vai valsts finansējums un ka tiem atkarībā no vietējiem apstākļiem ir atšķirīga lietderības un efektivitātes pakāpe (9) (10); šajā sakarībā uzsver, ka finansiālais atbalsts preventīviem pasākumiem būtu jāpapildina ar konsultatīvu atbalstu, lai nodrošinātu to visaptverošu un savlaicīgu īstenošanu; uzsver, ka, īstenojot preventīvus pasākumus un apsverot atkāpju piemērošanu, ir jāņem vērā apvidus īpatnības, ģeogrāfiskie apstākļi, līdzāspastāvēšanas ar lielajiem plēsējiem vēsture un citi dominējoši faktori, piemēram, tūrisms, kas bieži vien ir ārkārtīgi svarīgs attiecīgajām teritorijām; aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka gadījumos, kad lielo plēsēju populācijas paplašinās, ir svarīgi, aktīvi rīkojoties, izstrādāt un ieviest uz zinātniskiem pierādījumiem balstītas seku mazināšanas stratēģijas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju regulāri novērtēt progresu sugu saglabāšanās stāvokļa sasniegšanā bioģeogrāfisko reģionu un/vai ES mēroga populāciju līmenī un prasa Komisijai nekavējoties izstrādāt novērtējuma procedūru, lai varētu grozīt populāciju aizsardzības statusu konkrētos reģionos, tiklīdz ir sasniegts vēlamais saglabāšanās stāvoklis saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 19. pantu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis zinātniski apzināt un atbalstīt labākos iespējamos preventīvos pasākumus, lai ierobežotu lielo plēsēju uzbrukumus un kaitējumu, ko tie rada lauksaimniecības dzīvniekiem, ņemot vērā dalībvalstu reģionālās un vietējās īpatnības, un palīdzēt lauksaimniekiem pieteikties šiem preventīvajiem pasākumiem, lai vairotu un izvērstu sekmīgās pieejas; prasa arī tos efektīvi iekļaut konsultāciju un zinātības izplatīšanas pakalpojumos; aicina palielināt LIFE finansējumu projektiem, kuru mērķis ir panākt līdzāspastāvēšanu ar lielajiem plēsējiem, vienlaikus saglabājot finansējumu sugu aizsardzībai; prasa par prioritāti noteikt maza mēroga projektus, kuru mērķis ir izstrādāt paraugpraksi līdzāspastāvēšanas ar lielajiem plēsējiem jomā un dalīties ar to, un aicina Komisiju noteikt atbilstošas prasības to kaitējuma mazināšanas pasākumu efektivitātes mērīšanai un ziņošanai par tiem, kas pētīti ES finansētos projektos, piemēram, LIFE programmā, prioritāri izmantojot objektīvas un kvantitatīvas novērtēšanas metodes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis izstrādāt un īstenot visaptverošus sugu rīcības plānus vai saglabāšanas un/vai pārvaldības plānus, ja tādu vēl nav, ņemot vērā iedzīvotāju blīvumu, ainavu struktūras, lauksaimniecības dzīvnieku ganāmpulkus, aizsardzības statusu, citas attiecīgas cilvēka veiktās darbības un savvaļas nagaiņu populācijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka lielo plēsēju populācijas ir regulāri jāuzrauga, lai stratēģiski plānotu saglabāšanas pasākumus, piemērotu preventīvas shēmas konfliktu mazināšanai un novērtētu visu darbību rezultātus; piebilst, ka uzraudzības pamatā vajadzētu būt stingrai metodikai, tai būtu jāveicina un jāatvieglo dažādu ieinteresēto personu līdzdalība un tās rezultāti būtu regulāri jāpaziņo sabiedrībai un galvenajām ieinteresēto personu grupām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis meklēt piemērotas ilgtermiņa finansēšanas iespējas, lai finansētu attiecīgos preventīvos pasākumus un pienācīgas kompensācijas maksājumus lauksaimniekiem, sedzot ne tikai zaudējumus un izmaksas, kas radušies lielo plēsēju uzbrukumu dēļ, bet arī īstenojot ietekmes mazināšanas pasākumus, lai tādā veidā nodrošinātu lielo plēsēju līdzāspastāvēšanu un ilgtspējīgu lopkopības praksi; uzsver, ka kompensācijas shēmām, kas izstrādātas tā, lai nodarbošanās ar lopkopību lielo plēsēju klātbūtnē lauksaimniekiem nenozīmētu peļņas zaudēšanu, būtu jāsedz tiešās un netiešās izmaksas, kas saistītas ar plēsēju uzbrukumiem, un tām vajadzētu būtu saistītām ar preventīvajiem pasākumiem, lai tādā veidā panāktu maksimālu efektivitāti; uzsver, ka ir svarīgi piešķirt taisnīgas un visaptverošas kompensācijas par lielo plēsēju, tostarp to hibrīdsugu īpatņu, rīcības dēļ zaudētajiem lauksaimniecības dzīvniekiem; aicina dalībvalstis un reģionus uzlabot piekļuvi finansiālai kompensācijai; aicina Komisiju atzīt, ka lielo plēsēju uzbrukumu skaita pieaugums norāda uz to, ka arī mājdzīvnieku aizsardzībai un kompensāciju izmaksai būs vajadzīgs vairāk resursu; pauž nožēlu, ka lopkopjiem piešķirtās kompensācijas, ko viņi saņem pēc plēsēju uzbrukuma, dalībvalstīs ir atšķirīgas; aicina Komisiju apsvērt iespēju grozīt savas lauksaimniecības pamatnostādnes, lai kompensācijas lielo plēsēju nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai varētu sniegt valsts atbalsta veidā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(2)  OV C 356, 4.10.2018., 38. lpp.

(3)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(4)  OV L 38, 10.2.1982., 3. lpp.

(5)  IUCN apdraudēto sugu sarkanā grāmata, “Canis lupus” (“Pelēkais vilks”), skatīta 2022. gada 23. novembrī.

(6)  Eiropas iniciatīva lielajiem plēsējiem — IUCN Sugu izdzīvošanas komisijas ekspertu grupa Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgajā komitejā, “Novērtējums par vilka (Canis lupus) saglabāšanās stāvokli Eiropā”, 2022. gada 2. septembris.

(7)  https://rm.coe.int/inf45e-2022-wolf-assessment-bern-convention-2791-5979-4182-1-2/1680a7fa47, turpat, 2. lpp.

(8)  Komisijas 2021. gada 12. oktobra paziņojums “Norādījumi par Kopienai nozīmīgo dzīvnieku sugu stingru aizsardzību atbilstoši Dzīvotņu direktīvai” (C(2021)7301).

(9)  Cortés, Y. et al., A decade of use of damage prevention measures in Spain and Portugal (Preventīvie pasākumi kaitējuma novēršanai desmit gadu laikā Spānijā un Portugālē), Carnivore Damage Prevention News, 2020.

(10)  Oliveira, T. et al.,“The contribution of the LIFE program to mitigating damages caused by large carnivores in Europe” (Programmas LIFE ieguldījums lielo plēsēju radīto zaudējumu mazināšanā Eiropā), Global Ecology and Conservation, 31. sējums, 2021.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/83

---

P9_TA(2022)0424

Eiropas Jaunatnes gada (2022) mantojums

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par Eiropas Jaunatnes gada (2022) mantojumu (2022/2953(RSP))

(2023/C 167/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. panta 2. punktu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. panta 2. punktu (1),

| — | ņemot vērā LESD 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2021/2316 par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2021/2316 par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 16. septembra Bratislavas ceļvedi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 16. septembra Bratislavas ceļvedi,

| — | ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2021. gada 4. marta Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 4. marta Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2017. gada 31. maija ieteikumu CM/Rec(2017)4 par darbu ar jaunatni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2017. gada 31. maija ieteikumu CM/Rec(2017)4 par darbu ar jaunatni,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2020. gada 23. janvārī izziņoto jaunatnes nozares stratēģiju 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2020. gada 23. janvārī izziņoto jaunatnes nozares stratēģiju 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes pārskatīto Eiropas Hartu par jauniešu līdzdalību vietējā un reģionālajā dzīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes pārskatīto Eiropas Hartu par jauniešu līdzdalību vietējā un reģionālajā dzīvē,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumu CM/Rec(2019)4 par atbalstu gados jauniem bēgļiem, lai palīdzētu viņiem kļūt pieaugušiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumu CM/Rec(2019)4 par atbalstu gados jauniem bēgļiem, lai palīdzētu viņiem kļūt pieaugušiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra rīcības plānu Eiropas izglītības jomai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra rīcības plānu Eiropas izglītības jomai,

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto Digitālās izglītības rīcības plānu (2021–2027), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto Digitālās izglītības rīcības plānu (2021–2027),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 7. decembra secinājumus par viedu darbu ar jaunatni (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 7. decembra secinājumus par viedu darbu ar jaunatni (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 5. jūnija secinājumus par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 5. jūnija secinājumus par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (6),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2019. gada 3. oktobra secinājumus par digitālo darbu ar jaunatni (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2019. gada 3. oktobra secinājumus par digitālo darbu ar jaunatni (7),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par satvaru Eiropas programmas darbam ar jaunatni izveidei (8) un tās īstenošanu ar tā dēvēto Bonnas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par satvaru Eiropas programmas darbam ar jaunatni izveidei (8) un tās īstenošanu ar tā dēvēto Bonnas procesu,

| — | ņemot vērā savu 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (9),

| — | ņemot vērā savu 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (10),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas 2021. gada 15. septembra runu par stāvokli Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas 2021. gada 15. septembra runu par stāvokli Savienībā,

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 18. oktobra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 18. oktobra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “ES jauniešu tests”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “ES jauniešu tests”,

| — | ņemot vērā Konferences par Eiropas nākotni secinājumus attiecībā uz izglītību un jaunatni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konferences par Eiropas nākotni secinājumus attiecībā uz izglītību un jaunatni,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena (Ursula von der Leyen) savā 2021. gada 15. septembra runā par stāvokli Savienībā izziņoja Eiropas Jaunatnes gadu (turpmāk — Jaunatnes gads), liekot uzsvaru uz to, cik nozīmīgs ir gados jaunu eiropiešu ieguldījums labākas — zaļākas, iekļaujošākas, ilgtspējīgākas un digitālākas — nākotnes veidošanā un cik svarīgi ir dot viņiem vairāk un labākas iespējas, lai viņu balss būtu uzklausīta un lai pēc Covid-19 pandēmijas viņi būtu uzmanības centrā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena (Ursula von der Leyen) savā 2021. gada 15. septembra runā par stāvokli Savienībā izziņoja Eiropas Jaunatnes gadu (turpmāk — Jaunatnes gads), liekot uzsvaru uz to, cik nozīmīgs ir gados jaunu eiropiešu ieguldījums labākas — zaļākas, iekļaujošākas, ilgtspējīgākas un digitālākas — nākotnes veidošanā un cik svarīgi ir dot viņiem vairāk un labākas iespējas, lai viņu balss būtu uzklausīta un lai pēc Covid-19 pandēmijas viņi būtu uzmanības centrā;

| B. | tā kā Jaunatnes gads konceptuāli ir veidots četru vispārējo mērķu sasniegšanai, proti, atjaunot jauniešiem pozitīvas nākotnes izredzes un palīdzēt pārvarēt sekas, ko uz viņu dzīvi ir atstājusi pandēmija, atbalstīt jauniešus un dot viņiem pilnvērtīgas iespējas īstenot savas tiesības, kļūstot par aktīviem un iesaistītiem pilsoņiem, labāk informēt jauno paaudzi par iespējām, ko tai piedāvā publiskā politika ES, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, un jaunatnes politiku integrēti iestrādāt visās attiecīgajās Savienības politikas jomās; |
| --- | --- |

B.

tā kā Jaunatnes gads konceptuāli ir veidots četru vispārējo mērķu sasniegšanai, proti, atjaunot jauniešiem pozitīvas nākotnes izredzes un palīdzēt pārvarēt sekas, ko uz viņu dzīvi ir atstājusi pandēmija, atbalstīt jauniešus un dot viņiem pilnvērtīgas iespējas īstenot savas tiesības, kļūstot par aktīviem un iesaistītiem pilsoņiem, labāk informēt jauno paaudzi par iespējām, ko tai piedāvā publiskā politika ES, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, un jaunatnes politiku integrēti iestrādāt visās attiecīgajās Savienības politikas jomās;

| C. | tā kā šo mērķu pamatā ir vairākas ES politikas iniciatīvas, kas jau tiek īstenotas — sākot ar Eiropas Garantiju jauniešiem līdz pat ES jaunatnes stratēģijai un tās ES jaunatnes dialogam —, un cita starpā tā ir arī Eiropas programma darbam ar jaunatni un ieceres Eiropas izglītības telpai; tā kā šajās politikas nostādnēs ir norādīti konkrēti mērķi, kas ir tik ļoti vajadzīgi un ir steidzami jāsasniedz, lai efektīvi uzlabotu dzīves, mācību un darba apstākļus visiem jauniešiem, tomēr tie joprojām tiek īstenoti lielākoties sadrumstaloti un nepilnīgi; tā kā tieši tāpēc tiek sagaidīts, ka Jaunatnes gads būs viens no faktoriem, kas nodrošinās, ka šīs politikas nostādnes ar koordinētu pieeju, stabilu metodiku un noteiktā kārtībā tiek ātrāk īstenotas, un piedāvās gados jauniem cilvēkiem vairāk un labākas iespējas piedalīties, panākot pārmaiņas sabiedrībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā šo mērķu pamatā ir vairākas ES politikas iniciatīvas, kas jau tiek īstenotas — sākot ar Eiropas Garantiju jauniešiem līdz pat ES jaunatnes stratēģijai un tās ES jaunatnes dialogam —, un cita starpā tā ir arī Eiropas programma darbam ar jaunatni un ieceres Eiropas izglītības telpai; tā kā šajās politikas nostādnēs ir norādīti konkrēti mērķi, kas ir tik ļoti vajadzīgi un ir steidzami jāsasniedz, lai efektīvi uzlabotu dzīves, mācību un darba apstākļus visiem jauniešiem, tomēr tie joprojām tiek īstenoti lielākoties sadrumstaloti un nepilnīgi; tā kā tieši tāpēc tiek sagaidīts, ka Jaunatnes gads būs viens no faktoriem, kas nodrošinās, ka šīs politikas nostādnes ar koordinētu pieeju, stabilu metodiku un noteiktā kārtībā tiek ātrāk īstenotas, un piedāvās gados jauniem cilvēkiem vairāk un labākas iespējas piedalīties, panākot pārmaiņas sabiedrībā;

| D. | tā kā demokrātijas ziņā jaunieši no Jaunatnes gada visbiežāk sagaida, ka lēmumu pieņēmēji vairāk ieklausīsies viņu prasībās un tās pildīs (72 %) un atbalstīs viņu personisko, sociālo un profesionālo izaugsmi (71 %) (13); |
| --- | --- |

D.

tā kā demokrātijas ziņā jaunieši no Jaunatnes gada visbiežāk sagaida, ka lēmumu pieņēmēji vairāk ieklausīsies viņu prasībās un tās pildīs (72 %) un atbalstīs viņu personisko, sociālo un profesionālo izaugsmi (71 %) (13);

| E. | tā kā jauniešu organizācijas ir viens no galvenajiem instrumentiem, ko jaunieši izmanto, lai piedalītos sabiedrības dzīvē un lai mobilitātes, kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās ceļā iegūtu izaugsmes iespējas; tā kā vairākās ES dalībvalstīs pilsoniskā telpa daudzām jauniešu organizācijām sarūk (14); |
| --- | --- |

E.

tā kā jauniešu organizācijas ir viens no galvenajiem instrumentiem, ko jaunieši izmanto, lai piedalītos sabiedrības dzīvē un lai mobilitātes, kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās ceļā iegūtu izaugsmes iespējas; tā kā vairākās ES dalībvalstīs pilsoniskā telpa daudzām jauniešu organizācijām sarūk (14);

| F. | tā kā joprojām nav vienlīdzības ne starp dalībvalstīm, ne pašās dalībvalstīs, un gados jaunus cilvēkus, kuriem ir mazāk iespēju, jo viņi ir no lauku vai nomaļiem reģioniem, un arī visas minoritātes tas bieži vien negatīvi ietekmē izglītības, prasmju iegūšanas un nodarbinātības ziņā; tā kā pārāk daudz gados jaunu cilvēku Eiropā dzīvo nedrošos apstākļos un viņiem nākas saskarties ar iespaidīga finanšu riska faktoriem, lai varētu mācīties un iegūt prasmes un pieredzi, kas viņiem vajadzīga kvalitatīvai darba dzīves uzsākšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā joprojām nav vienlīdzības ne starp dalībvalstīm, ne pašās dalībvalstīs, un gados jaunus cilvēkus, kuriem ir mazāk iespēju, jo viņi ir no lauku vai nomaļiem reģioniem, un arī visas minoritātes tas bieži vien negatīvi ietekmē izglītības, prasmju iegūšanas un nodarbinātības ziņā; tā kā pārāk daudz gados jaunu cilvēku Eiropā dzīvo nedrošos apstākļos un viņiem nākas saskarties ar iespaidīga finanšu riska faktoriem, lai varētu mācīties un iegūt prasmes un pieredzi, kas viņiem vajadzīga kvalitatīvai darba dzīves uzsākšanai;

| G. | tā kā gados jauni cilvēki ir vieni no tiem, ko visvairāk ietekmē Covid-19 pandēmijai pakārtotās ekonomiskās, psiholoģiskās un sociālās sekas, kā arī ekonomiskais un politiskais saspīlējums, kurš izveidojies, jo Krievija īsteno agresīvu karu pret Ukrainu, un tie cita starpā ir tādi faktori kā rēķinu sadārdzināšanās postošās enerģētiskās krīzes rezultātā un drūmās izredzes aizvien lielākas vides degradācijas kontekstā, un tas viss apdraud gan jauniešu fizisko, gan garīgo labsajūtu; |
| --- | --- |

G.

tā kā gados jauni cilvēki ir vieni no tiem, ko visvairāk ietekmē Covid-19 pandēmijai pakārtotās ekonomiskās, psiholoģiskās un sociālās sekas, kā arī ekonomiskais un politiskais saspīlējums, kurš izveidojies, jo Krievija īsteno agresīvu karu pret Ukrainu, un tie cita starpā ir tādi faktori kā rēķinu sadārdzināšanās postošās enerģētiskās krīzes rezultātā un drūmās izredzes aizvien lielākas vides degradācijas kontekstā, un tas viss apdraud gan jauniešu fizisko, gan garīgo labsajūtu;

| H. | tā kā jauniešiem un viņu iesaistei politikas veidošanā jau ieviestie instrumenti un resursi bieži vien nav pieejami un atpazīstami visiem, kā rezultātā daudzi gados jauni cilvēki un jauniešu vadītas organizācijas par tiem neko nezina, vai arī lēmumu pieņēmēji ar viņiem pietiekami neapspriežas un neiesaista lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

H.

tā kā jauniešiem un viņu iesaistei politikas veidošanā jau ieviestie instrumenti un resursi bieži vien nav pieejami un atpazīstami visiem, kā rezultātā daudzi gados jauni cilvēki un jauniešu vadītas organizācijas par tiem neko nezina, vai arī lēmumu pieņēmēji ar viņiem pietiekami neapspriežas un neiesaista lēmumu pieņemšanas procesos;

| I. | tā kā šajā ziņā par Jaunatnes gada sekmīgu īstenošanu vajadzētu spriest ne vien pēc tā, cik daudz pasākumu ir rīkots vai cik tie ir bijuši apmeklēti, bet arī pēc mehānismiem un politikas nostādnēm, kas iedarbināti vai vēl vairāk aktivizēti, lai pozitīvi ietekmētu gados jaunu cilvēku stāvokli un ieguldījumu sabiedrībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā šajā ziņā par Jaunatnes gada sekmīgu īstenošanu vajadzētu spriest ne vien pēc tā, cik daudz pasākumu ir rīkots vai cik tie ir bijuši apmeklēti, bet arī pēc mehānismiem un politikas nostādnēm, kas iedarbināti vai vēl vairāk aktivizēti, lai pozitīvi ietekmētu gados jaunu cilvēku stāvokli un ieguldījumu sabiedrībā;

| J. | tā kā ārkārtīgi sasteigtās lēmuma pieņemšanas dēļ ES iestādēm un ieinteresētajām personām bija ļoti problemātiski nodrošināt pienācīgu Jaunatnes gada sagatavošanu un iespējas sasniegt nospraustos mērķus; tā kā tas raisa vēl dziļāku nožēlu, apzinoties, cik ļoti steidzama ir nepieciešamība uzlabot jauniešu dzīvi Eiropā; tā kā šajos apstākļos ar atvēlēto laiku nepietika, lai realizētu jēdzīgu un iespaidīgu Jaunatnes gadu; tā kā no šīs pieredzes būtu jāgūst mācība, ko paturēt prātā turpmāko tematisko Eiropas gadu kontekstā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ārkārtīgi sasteigtās lēmuma pieņemšanas dēļ ES iestādēm un ieinteresētajām personām bija ļoti problemātiski nodrošināt pienācīgu Jaunatnes gada sagatavošanu un iespējas sasniegt nospraustos mērķus; tā kā tas raisa vēl dziļāku nožēlu, apzinoties, cik ļoti steidzama ir nepieciešamība uzlabot jauniešu dzīvi Eiropā; tā kā šajos apstākļos ar atvēlēto laiku nepietika, lai realizētu jēdzīgu un iespaidīgu Jaunatnes gadu; tā kā no šīs pieredzes būtu jāgūst mācība, ko paturēt prātā turpmāko tematisko Eiropas gadu kontekstā;

| K. | tā kā Jaunatnes gads jau tuvojas noslēgumam, un patlaban notiek sagatavošanās darbi, kas nodrošinātu tā paliekošu ietekmi, |
| --- | --- |

K.

tā kā Jaunatnes gads jau tuvojas noslēgumam, un patlaban notiek sagatavošanās darbi, kas nodrošinātu tā paliekošu ietekmi,

Tematisko Eiropas gadu veidošanas un īstenošanas nosacījumi

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Jaunatnes gadu (2022) kā spēcīgu ES apņemšanos pievērsties jaunajai paaudzei un nākamajām paaudzēm; uzsver, ka Covid-19 pandēmijas laikā sanitārie pasākumi atstāja vislielāko iespaidu uz gados jauniem cilvēkiem, jo ietekmēja viņu iespējas piedalīties sabiedrības un kultūras dzīvē un mazināja izglītības pieejamību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļu nožēlu par to, kādos apstākļos sākās Jaunatnes gada realizēšana, jo īpaši par sasteigto regulējuma pieņemšanas grafiku, kā rezultātā aizkavējās daudzu projektu īstenošana un finansēšana; turklāt pauž nožēlu par to, ka tas ietekmēja komunikāciju par Jaunatnes gadu dalībvalstīs, kā arī tā izziņošanu jauniešu organizācijām un pašiem jauniešiem; šajā sakarībā aicina Komisiju Jaunatnes gada termiņu pagarināt līdz nākamajai Eiropas dienai (2023. gada 9. maijam), neskarot Eiropas Prasmju gada sākumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri iebilst pret to, ka arī turpmāko tematisko Eiropas gadu izziņošana varētu kavēties, un aicina Komisiju panākt iesaistīto iestāžu un attiecīgās pilsoniskās sabiedrības pilnīgu līdzdalību krietnu laiku pirms jebkura nākamā tematiskā Eiropas gada sākuma, lai šādi tematiskie gadi būtu maksimāli ietekmīgi; uzsver, ka tematiskā Eiropas gada izziņošana tikai pāris mēnešus pirms plānotā sākuma nevar kļūt par jaunu normu, jo tas grauj visa projekta spēku; aicina Komisiju turpmāk nodrošināt, ka tematiskos Eiropas gadus var laikus sagatavot visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē iestāžu sadarbības noslēguma konferenci par tematu “Pretendēt uz nākotni”, kas notika 2022. gada 6. decembrī un bija veltīta Jaunatnes gadam; atzinīgi vērtē arī to, ka jaunieši piedāvāja tās saturu un piedalījās konferences organizēšanā; zina, ka aktuālā izvēles tematika galvenokārt bija vērsta uz iekļaujošas Eiropas veidošanu izglītības ceļā, digitālas Eiropas veidošanu izglītības ceļā, eiropiešu labklājības veidošanu garīgās veselības aprūpes integrācijas ceļā, kā arī eiropiešu labklājības veidošanu, nodrošinot pieejamu garīgās veselības aprūpi; ņemot to vērā, aicina Komisiju šos aktuālos jautājumus un secinājumus iestrādāt un atspoguļot Jaunatnes gada mantojumā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju sagatavot paziņojumu, kurā būtu izklāstīti saistībā ar Jaunatnes gadu veicamie pasākumi, kas ļautu sasniegt četrus tam nospraustos mērķus, piedāvāt atbalstu jaunām iniciatīvām un dot tām izaugsmes iespējas, ar integrētu pieeju panākt ES jaunatnes politikas pilnīgu iestrādi visās politikas jomās un sākt vērtēt un ziņot Parlamentam par to, kā tieši Jaunatnes gads ir palīdzējis īstenot ES jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam un Eiropas programmu darbam ar jaunatni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka konkrētam un taustāmam mantojumam būtu jāveidojas, no vienas puses, ar metodiku, kas nosaka, kā iesaistīt un uzklausīt gados jaunus cilvēkus visā ES, un, no otras puses, ar jaunām Eiropas un valstu politikas nostādnēm, kuras izriet tieši no Jaunatnes gada galarezultāta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē dažādu Komisijas ģenerāldirektorātu finansiālo ieguldījumu un piedāvātās iniciatīvas; tomēr atzīmē, ka daži no izklāstītajiem pasākumiem tāpat būtu notikuši, vai arī tiem ir maz sakara ar Jaunatnes gada mērķiem; aicina Komisiju precizēt, kuri projekti ir tapuši no jauna tieši Jaunatnes gada kontekstā un kuri jau bija izstrādāti un ir vienkārši pārdēvēti Jaunatnes gada vajadzībām; uzstāj, ka ir vajadzīgs skaidrs priekšstats par to, cik lielu finansējumu Jaunatnes gadam ir nodrošinājusi Komisija un dalībvalstis; |
| --- | --- |

7.

Jēdzīgas jauniešu iesaistes un līdzdalības nodrošināšana politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesos

| 8. | uzsver, ka viena trešdaļa no Konferences par Eiropas nākotni pilsoņu paneļdiskusijas dalībniekiem bija jaunieši vecumā no 16 līdz 25 gadiem; atbalsta Konferences par Eiropas nākotni 2022. gada 9. maija plenārsēdē piedāvātos priekšlikumus, sevišķi tos, ar ko tieši vai netieši prasīts sekmēt politikas nostādnes, kuru uzmanības centrā ir jaunatne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju pieņemt pilnvērtīgu “ES jauniešu testu” (EU Youth Test), kas nodrošinātu gados jaunu cilvēku jēdzīgu iesaisti un līdzdalību visu ES politikas nostādņu sagatavošanas procesā un apņemšanos attiecīgās nostādnes īstenot, un aicina Komisiju ieviest savu priekšlikumu sistemātisku ietekmes izvērtēšanu, lai panāktu, ka tie popularizē un atspoguļo gados jaunu cilvēku vajadzības, un veikt pasākumus ietekmes mazināšanai, ja attiecīgā ietekme ir negatīva; uzskata, ka šādam procesam ir būtiska nozīme, lai būtu ņemts vērā gados jaunu cilvēku viedoklis un lai ES politikas nostādnes viņus ietekmētu pozitīvāk un būtu viņiem skaidri atpazīstamas, jo politika, kuru veidojam šodien, tieši ietekmēs nākamo paaudzi; uzsver, ka “ES jauniešu tests” nedrīkst kļūt tikai par birokrātisku pārbaudes punktu sarakstu — ar to ir holistiski jāpanāk cilvēku iesaiste, lai sasniegtu tam nosprausto mērķi; uzskata, ka minētā testa rezultāti būtu jāņem vērā jau notiekošajos procesos — tādos kā ES jaunatnes dialogs — un ka tie ar šiem procesiem būtu jāsaista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ierosina saistībā ar Jaunatnes gadu turpmāk regulāri uzturēt strukturētu dialogu ar jauniešiem Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas struktūrā ar domu piedāvāt demokrātisku platformu jauniešu atklātai un iekļaujošai līdzdalībai ES līmeņa politikas veidošanas procesā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti prasa Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un valsts izglītības programmās ieviest sadaļas par pasaules un ES pilsonību un iestrādāt mācību mobilitātes pieredzi, lai palīdzētu veidot aktīvāku līdzdalības pilsoniskumu, jauniešus iekļaujošāku politikas sistēmu un lai cīnītos pret jebkāda veida rasismu, diskrimināciju un ar dzimumu saistītu vardarbību, tā tiecoties atspēkot aizspriedumus un veidot iekļaujošu sabiedrību, kas brīva no strukturāla rasisma un veicina iecietību, daudzveidību un dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju piedāvāt līdzekļus un iespējas, kas vajadzīgas skolotājiem, lai aktīvi iesaistītos vienotas ES pilsoniskuma izglītības struktūras veidošanā, piemēram, ar programmas “Erasmus+” mācību akadēmiju vai Žana Monē vārdā nosauktās skolotāju apmācības palīdzību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ar decentralizētiem pasākumiem ir daudz iespēju tuvināt Eiropas Savienību gados jauniem cilvēkiem, un ierosina rīkot ikgadēju ES kultūras un ideju festivālu, kas sekmētu vietējas diskusijas un kultūras pasākumus par visiem jautājumiem, kuri aktuāli gados jauniem cilvēkiem, un šāda festivāla rīkošanai izvēlēties dienu, kas tuvāka simboliskajam 9. maija datumam; |
| --- | --- |

12.

Aktīvāks darbs pie gados jaunu cilvēku labklājības veidošanas

| 13. | uzsver, ka pastāv saikne starp jauniešu labklājību un iespējām un spējām mācīties un strādāt, kā arī dzīves līmeni, kas viņiem pieejams dzīvesvietas valstī; ar bažām atzīmē, ka gados jauni cilvēki jūt aizvien lielāku satraukumu un garīgu diskomfortu, kam par iemeslu (cita starpā) ir arī Covid-19 pandēmijas ietekme, Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu, dzīves dārdzības un enerģētiskās nabadzības pieaugums un ārkārtas situācija klimata jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti prasa Komisijai un dalībvalstīm sagatavot Eiropas plānu garīgās veselības aizsardzībai izglītības un mācību — arī neformālas un ikdienējas mācīšanās — procesos, lai tādējādi rūpētos par jaunākās paaudzes labsajūtu visos tās aspektos; uzstāj, ka ir svarīgi kā izglītības sistēmas elementu piedāvāt regulāru psiholoģisko atbalstu audzēkņiem, skolotājiem un pedagogiem; mudina intensīvāk veidot saikni starp izglītības iestādēm un kultūras, jaunatnes un sporta organizācijām, kā arī intensīvāk veidot psiholoģisko konsultantu tīklus, lai piedāvātu ārpusskolas nodarbības un tādējādi panāktu, ka lielāka ir jauniešu apņemšanās socializēties; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ir nobažījies par to, cik smagi inflācija, mājokļu un komunālo pakalpojumu cenu kāpums un izmitināšanas iespēju trūkums atsevišķās galamērķa valstīs ietekmē jauniešu mobilitāti, jo īpaši apgrūtinot tos, kam ir mazāk iespēju; uzsver, ka ir būtiski panākt, lai ES programmas piedāvātu pietiekamu finansiālo atbalstu gados jauniem cilvēkiem un jauniešu vadītām organizācijām, ļaujot gūt mobilitātes pieredzi neatkarīgi no tā, vai tas vajadzīgs mācīšanās, izglītošanās vai solidaritātes nolūkā; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pielāgot finansiālā atbalsta līmeni, kas gados jauniem cilvēkiem tiek piedāvāts mobilitātes pieredzes iegūšanai, un tādējādi nodrošināt ES programmām sociāli iekļaujošu dimensiju; |
| --- | --- |

15.

Jauniešu nedrošības kliedēšana un iespējas viņiem kvalitatīvi uzsākt darba dzīvi

| 16. | atkārtoti aicina dalībvalstis īstenot Garantiju bērniem, tā nodrošinot, ka bezmaksas un efektīva pirmsskolas izglītība un aprūpe, kvalitatīva izglītība — arī ar skolu saistītas nodarbības —, veselības aprūpe un reālas iespējas saņemt veselīgu uzturu un pienācīgu mājokli ir pieejamas ikvienam bērnam, kuram tas vajadzīgs; turklāt aicina dalībvalstis īstenot Garantiju jauniešiem, kas tagad ir spēcīgāka, un tādējādi nodrošināt, ka katrs jaunietis atbilstoši savām vajadzībām saņem kvalitatīvu darba piedāvājumu, kā arī pastāvīgas izglītošanās, mācekļa prakses un stažēšanās iespējas; atzinīgi vērtē Komisijas rīcību, cenšoties šajā ziņā atvieglot labas prakses apmaiņu un valstu rīcības plānu koordinēšanu, un mudina Komisiju turpināt iesākto, līdz nospraustie mērķi ir pilnībā sasniegti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzstāj, ka darbam ar jaunatni ir būtiska nozīme, lai risinātu gados jauniem cilvēkiem problemātiskus jautājumus, sevišķi tad, ja tas veicina personisko izaugsmi, labklājību un iespējas sevi apliecināt; aicina dalībvalstis veiksmīgāk atzīt to, cik vērtīgs ir darbs ar jaunatni, un vajadzības gadījumā ilgtspējīgi atjaunot un nostiprināt darbam ar jaunatni paredzētās struktūras; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis piedāvāt vienotu tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu taisnīgu atlīdzību par stažēšanos un mācekļa praksi; uzstāj, ka pienācīgi darba apstākļi un taisnīga atlīdzība būtu jāgarantē visiem stažieriem, tā nepieļaujot ekspluatācijas praktizēšanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka pāreja no skolas uz darba dzīvi lielā mērā ir atkarīga no tā, vai tiek atzīti izglītības dokumenti, kvalifikācija vai mācību periodi, ko jaunieši ieguvuši ārzemēs; pauž nožēlu, ka šajā jomā joprojām ir šķēršļi, un mudina Komisiju un dalībvalstis noteikt, ka šāda atzīšana ir automātiska, tādēļ jo īpaši izmantojot digitalizācijas piedāvātās iespējas; rosina dalībvalstis līdz ar formālo izglītību apstiprināt un atzīt arī kompetenci un prasmes, kas iegūtas neformālas un ikdienējas mācīšanās pieredzes rezultātā un darbā ar jaunatni visā Savienībā un aiz ES robežām; atkārtoti norāda, ka tas nedrīkstētu mazināt tiesības uz ļoti kvalitatīvu augstāko izglītību; |
| --- | --- |

19.

Ar izglītību nodrošināts ieguldījums nākamajā paaudzē

| 20. | uzsver, ka ieguldījums jauniešu izglītības iespējās tieši ietekmē ne vien gados jaunu cilvēku turpmāko personīgo dzīvi, bet arī sabiedrības ekonomisko veselību un kohēziju kopumā; akcentē nepieciešamību risināt problemātiskus jautājumus, kas aktuāli gados jauniem cilvēkiem, kuri tiek diskriminēti vai kuriem ir mazāk iespēju — tostarp jaunām sievietēm, LGBTIQ+ kopienas jauniešiem, gados jauniem migrantiem, gados jauniem patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kā arī audzēkņiem ar invaliditāti un spēju traucējumiem —, un kas mazina viņiem dažādu līmeņu formālās izglītības, ikdienējas mācīšanās un neformālas izglītības sistēmu pieejamību; tāpēc aicina dalībvalstis nopietni palielināt publiskā sektora izdevumus izglītībai, arī digitālajai izglītībai, arodizglītībai un izglītojošai apmācībai, prasmju pilnveidošanai un pārkvalifikācijai; aicina Komisiju veicināt vienotu rādītāju izmantošanu, lai novērtētu, kā ieguldījums — arī Eiropas Atveseļošanas instruments (Next Generation EU) — un reformas veicina mērķtiecīgas politikas īstenošanu jaunatnes un izglītības jomās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti aicina dalībvalstis līdz 2025. gadam pilnībā izveidot Eiropas izglītības telpu; tāpēc atzinīgi vērtē progresu, kas dažās dalībvalstīs jau ir panākts; aicina dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nostiprinātu valsts digitālo infrastruktūru, savienojumu iespējas un izglītības programmas un lai atbilstoši apmācītu skolotājus un pedagogus un piedāvātu norādījumus, kuri veicinātu digitālo līdzekļu lietošanas prasmes un līdz ar to vairotu jaunas mācību metodes un ļautu gados jauniem cilvēkiem iemācīties efektīvi iegūt informāciju, atspēkot dezinformāciju un vērsties pret vardarbību tiešsaistē, piemēram, pret naida kurināšanu, rasismu, bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, ar dzimumu saistītu vardarbību, iebiedēšanu un ļaunprātīgu bloķēšanu tiešsaistē; atgādina, ka patlaban izglītības jomā nav dzimumu vienlīdzības zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM) priekšmetu ziņā un ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi, lai šo nevienlīdzību novērstu; gaida, kad Komisija sagatavos Digitālās izglītības rīcības plāna (2012–2027) vidusposma pārskatu; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV C 202, 7.6.2016., 47. lpp.

(2)  OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.

(3)  OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.

(4)  OV C 494, 8.12.2021., 2. lpp.

(5)  OV C 418, 7.12.2017., 2. lpp.

(6)  OV C 189, 5.6.2019., 28. lpp.

(7)  OV C 414, 10.12.2019., 2. lpp.

(8)  OV C 415, 1.12.2020., 1. lpp.

(9)  OV C 395, 29.9.2021., 101. lpp.

(10)  OV C 445, 29.10.2021., 75. lpp.

(11)  OV C 465, 17.11.2021., 82. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0359.

(13)  Eirobarometra 2022. gada 6. maijā publicētā aptauja par jaunatni un demokrātiju Eiropas Jaunatnes gadā (2022).

(14)  Shrinking space for civil society:
  its impact on young people and their organisations [Eiropas Padomes tīmekļa vietnes publikācija “Sarūk telpa pilsoniskajai sabiedrībai — kā tas ietekmē jauniešus un viņu organizācijas”; latviešu valodā nav pieejama].

Resolution on Combating shrinking space with expanding opportunities for youth organisations, national youth councils and international non-governmental youth organisations [Eiropas Jaunatnes foruma tīmekļa vietnē publicētā rezolūcija par cīņu pret telpas sarukšanu, piedāvājot plašākas iespējas jauniešu organizācijām, valstu jaunatnes padomēm un starptautiskām nevalstiskām jauniešu organizācijām; latviešu valodā nav pieejama].

Voicify:
  Part of Europe [gados jaunu bēgļu, trimdinieku, migrantu, patvēruma meklētāju un neatbilstīgu imigrantu vadīto organizāciju konsultatīvās apvienības publicētais ziņojums par iniciatīvu, kas ļautu šiem jauniešiem pilnvērtīgi iesaistīties, veidojot politiku, kura viņus ietekmē; latviešu valodā nav pieejams].

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/89

---

P9_TA(2022)0425

ES regulējuma uzlabošana attiecībā uz savvaļas un eksotiskajiem dzīvniekiem, kas Eiropas Savienībā drīkst tikt turēti kā mājdzīvnieki, izveidojot ES pozitīvo sarakstu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par ES noteikumu uzlabošanu attiecībā uz savvaļas un eksotiskiem dzīvniekiem, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus Eiropas Savienībā, izmantojot ES atļauto dzīvnieku sarakstu (2022/2809(RSP))

(2023/C 167/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā lūgumrakstus Nr. 0697/2020, 0744/2020 un 0786/2020, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lūgumrakstus Nr. 0697/2020, 0744/2020 un 0786/2020,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 114., 191. un 192. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 114., 191. un 192. pantu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES),

| — | ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (WOHA, kas dibināta kā OIE) Sauszemes dzīvnieku un ūdensdzīvnieku veselības kodeksus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (WOHA, kas dibināta kā OIE) Sauszemes dzīvnieku un ūdensdzīvnieku veselības kodeksus,

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību un Eiropas Padomes rezolūciju par savvaļas dzīvnieku kā lolojumdzīvnieku turēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību un Eiropas Padomes rezolūciju par savvaļas dzīvnieku kā lolojumdzīvnieku turēšanu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ES iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzību pret nelegālās lolojumdzīvnieku tirdzniecības negatīvajām sekām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ES iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzību pret nelegālās lolojumdzīvnieku tirdzniecības negatīvajām sekām (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pušu 17. konferencē, kas notiks no 2016. gada 24. septembra līdz 5. oktobrim Johannesburgā, Dienvidāfrikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pušu 17. konferencē, kas notiks no 2016. gada 24. septembra līdz 5. oktobrim Johannesburgā, Dienvidāfrikā (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 26. februāra paziņojumu “ES Rīcības plāns savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai” (COM(2016)0087) un Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES Rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 26. februāra paziņojumu “ES Rīcības plāns savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai” (COM(2016)0087) un Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES Rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai,

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (5), un Komisijas 2006. gada 4. maija Regulu (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (5), un Komisijas 2006. gada 4. maija Regulu (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (8) (Invazīvo sugu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (8) (Invazīvo sugu regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstus Nr. 0697/2020, 0744/2020 un 0786/2020, kuros paustas bažas par labturības un veselības riskiem, kas saistīti ar savvaļas un eksotisku dzīvnieku tirdzniecību ES, un aicināts pieņemt ES mērogā atļauto dzīvnieku sarakstu, kurā noteikti dzīvnieki, ko var turēt kā lolojumdzīvniekus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstus Nr. 0697/2020, 0744/2020 un 0786/2020, kuros paustas bažas par labturības un veselības riskiem, kas saistīti ar savvaļas un eksotisku dzīvnieku tirdzniecību ES, un aicināts pieņemt ES mērogā atļauto dzīvnieku sarakstu, kurā noteikti dzīvnieki, ko var turēt kā lolojumdzīvniekus;

| B. | tā kā biodaudzveidība ir neatņemama pasaules mantojuma daļa; tā kā princips “Viena veselība” atspoguļo to, ka cilvēku veselība, dzīvnieki un vide ir savstarpēji saistīti; tā kā pašreizējā informācija liecina, ka Covid-19 pandēmija varētu būt radusies no dzīvnieku izcelsmes avotiem (10), kas liecina, ka eksotisku dzīvnieku tirdzniecībai jāpievērš lielāka uzmanība, jo tā attiecas uz lielu veselības apdraudējumu visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā biodaudzveidība ir neatņemama pasaules mantojuma daļa; tā kā princips “Viena veselība” atspoguļo to, ka cilvēku veselība, dzīvnieki un vide ir savstarpēji saistīti; tā kā pašreizējā informācija liecina, ka Covid-19 pandēmija varētu būt radusies no dzīvnieku izcelsmes avotiem (10), kas liecina, ka eksotisku dzīvnieku tirdzniecībai jāpievērš lielāka uzmanība, jo tā attiecas uz lielu veselības apdraudējumu visiem iedzīvotājiem;

| C. | tā kā 70 % patogēnu, kas izraisa cilvēku slimības, ir dzīvnieku izcelsmes, un šīs slimības, ko dēvē par zoonozēm, var pārnēsāt mājdzīvnieki vai savvaļas dzīvnieki (11); tā kā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem palielina kontaktus starp cilvēkiem un savvaļas dzīvniekiem un ir galvenais faktors, kas var izraisīt plašāku ietekmi, tādējādi izraisot vīrusu slimību, tostarp jaunu slimību, izplatīšanos uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā 70 % patogēnu, kas izraisa cilvēku slimības, ir dzīvnieku izcelsmes, un šīs slimības, ko dēvē par zoonozēm, var pārnēsāt mājdzīvnieki vai savvaļas dzīvnieki (11); tā kā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem palielina kontaktus starp cilvēkiem un savvaļas dzīvniekiem un ir galvenais faktors, kas var izraisīt plašāku ietekmi, tādējādi izraisot vīrusu slimību, tostarp jaunu slimību, izplatīšanos uz cilvēkiem;

| D. | tā kā saskaņā ar aplēsēm Eiropā kā lolojumdzīvnieki tiek turēti vairāk nekā 100 miljoni dzīvnieku, tostarp mazi zīdītāji, putni, rāpuļi, zivis un abinieki (12); tā kā daudzas no šīm sugām ir notvertas savvaļā, noplicinot dabiskās populācijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar aplēsēm Eiropā kā lolojumdzīvnieki tiek turēti vairāk nekā 100 miljoni dzīvnieku, tostarp mazi zīdītāji, putni, rāpuļi, zivis un abinieki (12); tā kā daudzas no šīm sugām ir notvertas savvaļā, noplicinot dabiskās populācijas;

| E. | tā kā savvaļas sugām ir īpašas vajadzības, un tās ļoti cieš, kad tiek sagūstītas, transportētas un ievietotas nebrīvē; tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem liels skaits savvaļas un eksotisko dzīvnieku iet bojā pirmā gada laikā pēc kļūšanas par lolojumdzīvniekiem, un lielākā daļa no tiem iet bojā no nosmakšanas, slimībām, bada un dehidratācijas pārvadāšanas laikā, par ko ziņo arī ANO Vides programma; |
| --- | --- |

E.

tā kā savvaļas sugām ir īpašas vajadzības, un tās ļoti cieš, kad tiek sagūstītas, transportētas un ievietotas nebrīvē; tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem liels skaits savvaļas un eksotisko dzīvnieku iet bojā pirmā gada laikā pēc kļūšanas par lolojumdzīvniekiem, un lielākā daļa no tiem iet bojā no nosmakšanas, slimībām, bada un dehidratācijas pārvadāšanas laikā, par ko ziņo arī ANO Vides programma;

| F. | tā kā ir steidzami jāvairo sabiedrības informētība par to savvaļas un eksotisko dzīvnieku labturību, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus, tostarp par veselības, uzvedības un veterināro problēmu satraucošo līmeni; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir steidzami jāvairo sabiedrības informētība par to savvaļas un eksotisko dzīvnieku labturību, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus, tostarp par veselības, uzvedības un veterināro problēmu satraucošo līmeni;

| G. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Dabas aizsardzības savienības (IUCN) datiem katra ceturtā zīdītāju suga un katra astotā putnu suga ir pakļauta augstam izmiršanas riskam, bet katra trešā abinieku suga ir apdraudēta; tā kā labi dokumentēti pierādījumi apstiprina, ka eksotisko lolojumdzīvnieku tirdzniecība ir viens no galvenajiem draudiem šo sugu izdzīvošanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Dabas aizsardzības savienības (IUCN) datiem katra ceturtā zīdītāju suga un katra astotā putnu suga ir pakļauta augstam izmiršanas riskam, bet katra trešā abinieku suga ir apdraudēta; tā kā labi dokumentēti pierādījumi apstiprina, ka eksotisko lolojumdzīvnieku tirdzniecība ir viens no galvenajiem draudiem šo sugu izdzīvošanai;

| H. | tā kā invazīvās svešzemju sugas ir viens no pieciem galvenajiem bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņiem gan Eiropā, gan visā pasaulē; tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka invazīvo sugu radītā kaitējuma kontroles un pārvaldības izmaksas ES sasniedz 12 miljardus EUR gadā; tā kā vairākas dalībvalstis, pārkāpjot ES tiesību aktus, joprojām nav izveidojušas pilnībā funkcionējošu novērošanas un kontroles sistēmu, lai uzraudzītu invazīvas svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, kā rezultātā Komisija pret tām ir sākusi pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

H.

tā kā invazīvās svešzemju sugas ir viens no pieciem galvenajiem bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņiem gan Eiropā, gan visā pasaulē; tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka invazīvo sugu radītā kaitējuma kontroles un pārvaldības izmaksas ES sasniedz 12 miljardus EUR gadā; tā kā vairākas dalībvalstis, pārkāpjot ES tiesību aktus, joprojām nav izveidojušas pilnībā funkcionējošu novērošanas un kontroles sistēmu, lai uzraudzītu invazīvas svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, kā rezultātā Komisija pret tām ir sākusi pārkāpuma procedūras;

| I. | tā kā daudzi savvaļas un eksotiskie dzīvnieki, kas tiek turēti kā lolojumdzīvnieki, to dabiskās uzvedības dēļ rada nopietnus draudus cilvēku drošībai, tiem piemīt agresīvas vai plēsonīgas iezīmes, ko pastiprina spriedze nebrīvē; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzi savvaļas un eksotiskie dzīvnieki, kas tiek turēti kā lolojumdzīvnieki, to dabiskās uzvedības dēļ rada nopietnus draudus cilvēku drošībai, tiem piemīt agresīvas vai plēsonīgas iezīmes, ko pastiprina spriedze nebrīvē;

| J. | tā kā valstu noteikumi, kas paredz ierobežojumus attiecībā uz eksotisko lolojumdzīvnieku turēšanu, dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi un dažos gadījumos ir pretrunīgi, kas dalībvalstīm rada ārkārtīgi lielas grūtības īstenot saskaņotu politiku šajā jautājumā Eiropas līmenī, un turklāt pašreizējos valstu tiesību aktos, kas attiecas uz eksotiskajiem lolojumdzīvniekiem, ir nepilnības (13); tā kā tiesību normas var vai nu aizliegt dažu sugu dzīvnieku turēšanu (neatļauto sugu saraksts jeb melnais saraksts), vai arī atļaut turēt tikai dažas sugas (atļauto sugu saraksts jeb baltais saraksts), un neatļauto sugu saraksts ir visbiežāk izmantotā sistēma, lai regulētu eksotisku lolojumdzīvnieku turēšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā valstu noteikumi, kas paredz ierobežojumus attiecībā uz eksotisko lolojumdzīvnieku turēšanu, dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi un dažos gadījumos ir pretrunīgi, kas dalībvalstīm rada ārkārtīgi lielas grūtības īstenot saskaņotu politiku šajā jautājumā Eiropas līmenī, un turklāt pašreizējos valstu tiesību aktos, kas attiecas uz eksotiskajiem lolojumdzīvniekiem, ir nepilnības (13); tā kā tiesību normas var vai nu aizliegt dažu sugu dzīvnieku turēšanu (neatļauto sugu saraksts jeb melnais saraksts), vai arī atļaut turēt tikai dažas sugas (atļauto sugu saraksts jeb baltais saraksts), un neatļauto sugu saraksts ir visbiežāk izmantotā sistēma, lai regulētu eksotisku lolojumdzīvnieku turēšanu;

| K. | tā kā pašreizējais stāvoklis nostiprina pastāvošos šķēršļus, sadrumstalo Savienības vienoto tirgu un rada nopietnas atšķirības starp tām dalībvalstīm, kuru tiesību aktos ir iekļauts atļauto sugu saraksts, un tām, kuru tiesību aktos tā nav; tā kā turklāt pat atļauto sugu saraksti dažās dalībvalstīs atšķiras no pārējo valstu sarakstiem, tostarp tādos jautājumos kā sugu iekļaušana sarakstā, atšķirīgie aizsardzības līmeņi vai atšķirīgais veids, kādā veikts riska novērtējums; |
| --- | --- |

K.

tā kā pašreizējais stāvoklis nostiprina pastāvošos šķēršļus, sadrumstalo Savienības vienoto tirgu un rada nopietnas atšķirības starp tām dalībvalstīm, kuru tiesību aktos ir iekļauts atļauto sugu saraksts, un tām, kuru tiesību aktos tā nav; tā kā turklāt pat atļauto sugu saraksti dažās dalībvalstīs atšķiras no pārējo valstu sarakstiem, tostarp tādos jautājumos kā sugu iekļaušana sarakstā, atšķirīgie aizsardzības līmeņi vai atšķirīgais veids, kādā veikts riska novērtējums;

| L. | tā kā neatļauto sugu saraksta pieeja pēc būtības ir reaģējoša un vismazāk piesardzīga, jo jebkuru dzīvnieku, kas nav neatļauto sarakstā, ir atļauts turēt pēc noklusējuma, tāpēc sarakstam ir jābūt diezgan garam; tā kā sugas, ar kurām tirgojas, pastāvīgi mainās, pamatojoties uz pašreizējām tendencēm, tādēļ jebkurš neatļauto sugu saraksts ir regulāri jāatjaunina; |
| --- | --- |

L.

tā kā neatļauto sugu saraksta pieeja pēc būtības ir reaģējoša un vismazāk piesardzīga, jo jebkuru dzīvnieku, kas nav neatļauto sarakstā, ir atļauts turēt pēc noklusējuma, tāpēc sarakstam ir jābūt diezgan garam; tā kā sugas, ar kurām tirgojas, pastāvīgi mainās, pamatojoties uz pašreizējām tendencēm, tādēļ jebkurš neatļauto sugu saraksts ir regulāri jāatjaunina;

| M. | tā kā zinātnieki ar bažām ir uzsvēruši, ka ES aizliegto invazīvo svešzemju sugu saraksts, kas iekļauts Invazīvo sugu regulā, neatbilst apdraudējuma līmenim, ko invazīvās svešzemju sugas rada ES bioloģiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā zinātnieki ar bažām ir uzsvēruši, ka ES aizliegto invazīvo svešzemju sugu saraksts, kas iekļauts Invazīvo sugu regulā, neatbilst apdraudējuma līmenim, ko invazīvās svešzemju sugas rada ES bioloģiskajai daudzveidībai;

| N. | tā kā tas, ka nav ES mēroga atļauto sugu saraksta ar dzīvniekiem, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus, apdraud gan cilvēku labbūtību un veselību, gan dzīvnieku labturību un veselību, kā arī bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

N.

tā kā tas, ka nav ES mēroga atļauto sugu saraksta ar dzīvniekiem, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus, apdraud gan cilvēku labbūtību un veselību, gan dzīvnieku labturību un veselību, kā arī bioloģisko daudzveidību;

| O. | tā kā, lai veicinātu atļauto sugu saraksta efektivitāti un uzlabotu gan lolojumdzīvnieka labturību, gan īpašnieka labbūtību, būtu vajadzīgs pietiekams informētības līmenis par atbildīgu lolojumdzīvnieku turēšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai veicinātu atļauto sugu saraksta efektivitāti un uzlabotu gan lolojumdzīvnieka labturību, gan īpašnieka labbūtību, būtu vajadzīgs pietiekams informētības līmenis par atbildīgu lolojumdzīvnieku turēšanu;

| P. | tā kā 19 dalībvalstis ir atbalstījušas 2022. gada 24. maija Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē iesniegto nostājas dokumentu Kipras, Lietuvas, Luksemburgas un Maltas vārdā par jaunu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu ES atļauto dzīvnieku sarakstu, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus; |
| --- | --- |

P.

tā kā 19 dalībvalstis ir atbalstījušas 2022. gada 24. maija Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē iesniegto nostājas dokumentu Kipras, Lietuvas, Luksemburgas un Maltas vārdā par jaunu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu ES atļauto dzīvnieku sarakstu, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus;

| 1. | atkārtoti uzsver, ka visaugstākā prioritāte būtu jāpiešķir profilaksei kā visrentablākajam, humānākajam un videi vēlamākajam pasākumam; norāda, ka ES jāizmanto iespējas, lai Covid-19 pandēmijā gūto pieredzi iekļautu savā rīcībpolitikā; uzsver Komisijas svarīgo nozīmi, koordinējot un atbalstot pieeju “Viena veselība” ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka eksotisku dzīvnieku tirdzniecība var apdraudēt ne tikai dzīvnieku labturību, bet arī cilvēku veselību, jo pastāv zoonozes iespēja, un ka tāpēc ES ir jāpieņem saskaņoti tiesību akti, kas novērš šāda veida iespējamas slimības, kuras var izraisīt sabiedrības veselības problēmas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka tirdzniecība ar eksotiskiem savvaļas dzīvniekiem jau ir pierādījusi, ka tā var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos gan dzīvotnē, no kura šī suga cēlusies, gan Savienības ekosistēmās; uzsver, ka Eiropas tirdzniecības politikai ir jānodrošina, lai lolojumdzīvnieku tirdzniecības prakse neapdraudētu savvaļas un eksotisko dzīvnieku labturību un neveicinātu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un lai šādu dzīvnieku kā lolojumdzīvnieku turēšana neapdraudētu dzīvnieka labturību vai īpašnieka labbūtību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par to, ka dalībvalstīs spēkā esošie noteikumi par savvaļas un eksotisko dzīvnieku tirdzniecību un turēšanu ir sadrumstaloti un nekonsekventi, bieži vien neaptverot dzīvnieku valsti, galvenokārt pievēršoties zīdītājiem, vienlaikus ignorējot lielās putnu, rāpuļu, abinieku, kukaiņu un dekoratīvo zivju grupas, kas pašlaik ir plaši pārstāvētas lolojumdzīvnieku tirdzniecībā, un par to, ka to izlaišana var radīt apdraudējumu vietējām sugām un ekosistēmām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka nekonsekventi tiesību akti apgrūtina precīzu datu vākšanu; uzsver, ka ES datubāzēs, kas izveidotas, lai izsekotu dzīvnieku tirdzniecībai dalībvalstīs un starp tām, nav reģistrēti dzīvnieku avoti un CITES attiecas tikai uz salīdzinoši nelielo to dzīvnieku sugu īpatsvaru, kas uzskaitītas tās pielikumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka vairākās Eiropas valstīs jau ir ieviesti atļauto sugu saraksti, kuru pamatā ir vairāki kritēriji, piemēram, dzīvnieku labturība, vide, cilvēku veselība, audzēšanas un turēšanas prasības un piesardzības princips; atzinīgi vērtē arī to, ka vairākas citas valstis izstrādā atļauto sugu sarakstus vai veic pētījumus par atļauto sugu sarakstiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ar nožēlu norāda, ka ES tiesību aktu noteikumi pašlaik nav pietiekami, lai risinātu dzīvnieku labturības, sabiedrības veselības un drošības, kā arī invāzijas risku, kas saistīts ar savvaļas un eksotisko dzīvnieku kā lolojumdzīvnieku tirdzniecību un turēšanu; uzsver, ka ES Dzīvnieku veselības tiesību akts nav izstrādāts, lai risinātu eksotisko lolojumdzīvnieku tirdzniecību, un neviens no ES tiesību aktiem, kas attiecas uz dzīvnieku labturību, nereglamentē to dzīvnieku labturību, kurus ES vienotajā tirgū tur un tirgo kā lolojumdzīvniekus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka atļauto sugu saraksts parasti ir īsāks, atsevišķs saraksts, kam ir piesardzības raksturs un kas nodrošina skaidrību par to, kuras sugas ir atļauts turēt valstī; norāda, ka atļauto sugu sarakstu ir arī daudz vieglāk atjaunināt nekā neatļauto sugu sarakstu, jo visas atļauto sugu sarakstā neiekļautās sugas ir a priori aizliegts turēt, tādējādi veicinot tiesību aktu vienkāršošanu Eiropas līmenī un samazinot administratīvās izmaksas; uzsver, ka atļauto sugu saraksta pieejas izpēte pierāda tā efektivitāti savvaļas un eksotisko dzīvnieku tirdzniecības samazināšanā un labākā sabiedrības informētībā (14); |
| --- | --- |

8.

| 9. | izvērtē priekšrocības, ko dotu Eiropas atļauto sugu saraksts, kas regulētu tirdzniecību ar savvaļas un eksotiskiem dzīvniekiem un ierobežotu to turēšanu kā lolojumdzīvniekus, kā norādīts Lūgumrakstu komitejā saņemtajos lūgumrakstos; ņem vērā dažu dalībvalstu aicinājumu izveidot ES mēroga atļauto sugu sarakstu, ievērojot atbilstošus labturības nosacījumus; šajā sakarā aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par šāda saraksta izveides pievienoto vērtību un iespējamību, izmantojot zinātniski pamatotu kritēriju kopumu, lai noteiktu, kuras sugas ir piemērotas kā lolojumdzīvnieki, un iekļaujot rūpīgu analīzi par dažādiem kritērijiem, kas jau izmantoti valstu atļauto sugu sarakstos, lai noteiktu visefektīvākos kritērijus, kurus, iespējams, varētu pieņemt ES mēroga atļauto sugu sarakstā, pamatojoties uz dalībvalstu paraugpraksi, kā arī uz esošo un gūto pieredzi; aicina Komisiju uzsākt pētījumu, lai analizētu šo jautājumu saistībā ar stingru un savlaicīgu ES rīcības plāna pret nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka cilvēku veselības un vides aizsardzībai ir ārkārtīgi svarīgi visās dalībvalstīs izveidot un bez turpmākas kavēšanās īstenot efektīvus rīcības plānus, lai novērstu visinvazīvākās svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, nodrošinot pilnībā funkcionējošu struktūru izveidi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1143/2014, lai veiktu atbilstīgas kontroles, kuru mērķis ir novērst invazīvu svešzemju sugu netīšu un tīšu ievešanu un izplatīšanos Savienībā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīmē, ka lolojumdzīvnieku turēšana netiek regulēta ES, bet gan valstu līmenī, un ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas atļauto dzīvnieku sugu sarakstus; uzsver, ka starptautiskajai tirdzniecībai ar savvaļas dzīvniekiem un augiem un attiecīgajiem tiesību aktiem, kuri to reglamentē, būtu jābalstās uz zinātniskiem pierādījumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ES rīcības plāna par nelikumīgas savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības novēršanu pārskatīšanai būtu labvēlīgi jāietekmē dzīvnieku labturība, kā arī jāvairo izpratne par nelikumīgu tirdzniecību un eksotisko un savvaļas dzīvnieku, kurus ES drīkst turēt kā lolojumdzīvniekus, labturību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka atļauto sugu sarakstā iekļautie dzīvnieki nedrīkst radīt īpašus draudus cilvēku veselībai, tiem jābūt viegli kopjamiem un jātur apstākļos, kas atbilst to fizioloģiskajām, etoloģiskajām un ekoloģiskajām pamatvajadzībām; uzsver, ka eksotisku un savvaļas dzīvnieku sugas nedrīkst iekļaut sarakstā, ja ir skaidras pazīmes, ka, ja šo sugu dzīvnieki izbēgtu vai tiktu izlaisti savvaļā, tie spētu izdzīvot un līdz ar to radītu apdraudējumu vietējām ekosistēmām, tādējādi mainot pašu vietējo sugu pastāvēšanu un kļūstot par invazīvām sugām, tiklīdz tās tiktu izlaistas dabiskajā vidē; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(2)  OV C 294, 23.7.2021., 40. lpp.

(3)  OV C 204, 13.6.2018., 136. lpp.

(4)  OV C 224, 27.6.2018., 117. lpp.

(5)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

(6)  OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.

(7)  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

(8)  OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.

(9)  OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

(10)  Informatīvs ziņojums “Koronavīruss un savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība”, Eiropas Parlaments, Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts, 2020. gada 4. maijs.

(11)  WOAH, “The “One Health” Concept”, 2013. gada 14. janvāris.

(12)  ES Padome, “Nostājas dokuments Kipras, Lietuvas, Luksemburgas un Maltas vārdā par jaunu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu ES atļauto dzīvnieku sarakstu, kurus paredzēts turēt kā lolojumdzīvniekus”, 2022. gada 16. maijs.

(13)  Kā norādīts pētījumā Analysis of national legislation related to the keeping and sale of exotic pets in Europe (“Ar eksotisko mājdzīvnieku turēšanu un pārdošanu Eiropā saistīto valsts tiesību aktu analīze”), ko 2020. gada jūnijā publicēja Eurogroup For Animals.

(14)  World Animal Protection, “Think positive – An overview of national and international Positive Lists”, 2020. gada septembris.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/94

---

P9_TA(2022)0426

Cilvēktiesību stāvoklis Ēģiptē

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ēģiptē (2022/2962(RSP))

(2023/C 167/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus par Ēģipti,

| — | ņemot vērā ES kaimiņattiecību politiku un 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES kaimiņattiecību politiku un 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002),

| — | ņemot vērā ES un Ēģiptes 13. starpparlamentāro sanāksmi, kas notika 2022. gada 29. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ēģiptes 13. starpparlamentāro sanāksmi, kas notika 2022. gada 29. septembrī,

| — | ņemot vērā 2022. gada 15. jūnijā Kairā parakstīto ES, Ēģiptes un Izraēlas saprašanās memorandu par sadarbību saistībā ar dabasgāzes tirdzniecību, transportēšanu un eksportu uz Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 15. jūnijā Kairā parakstīto ES, Ēģiptes un Izraēlas saprašanās memorandu par sadarbību saistībā ar dabasgāzes tirdzniecību, transportēšanu un eksportu uz Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas jaunāko paziņojumu par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas jaunāko paziņojumu par Ēģipti,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2019.–2020. gada vispārējo periodisko pārskatu par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2019.–2020. gada vispārējo periodisko pārskatu par Ēģipti,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada 8. novembra paziņojumu, kurā tas pieprasīja nekavējoties atbrīvot Alaa Abdel Fattah, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada 8. novembra paziņojumu, kurā tas pieprasīja nekavējoties atbrīvot Alaa Abdel Fattah,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes attiecībā uz nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību, cilvēktiesību aizstāvjiem, vardarbību pret sievietēm un meitenēm un LGBTI personu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes attiecībā uz nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību, cilvēktiesību aizstāvjiem, vardarbību pret sievietēm un meitenēm un LGBTI personu tiesībām,

| — | ņemot vērā 1989. gada ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā to, ka Ēģipte ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kā arī Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Ēģipte ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kā arī Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu,

| — | ņemot vērā Ēģiptes Konstitūciju, jo īpaši tās 52. pantu par visu veidu spīdzināšanas aizliegumu, 73. pantu par pulcēšanās brīvību un 93. pantu par starptautisko cilvēktiesību saistošo raksturu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ēģiptes Konstitūciju, jo īpaši tās 52. pantu par visu veidu spīdzināšanas aizliegumu, 73. pantu par pulcēšanās brīvību un 93. pantu par starptautisko cilvēktiesību saistošo raksturu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Ēģipte uzņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 27. konferenci (COP27), kas notika Šarm eš Šeihā; tā kā šis starptautiskais pasākums pievērsa uzmanību Ēģipte notiekošām represijām pret miermīlīgiem un leģitīmiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ēģipte uzņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 27. konferenci (COP27), kas notika Šarm eš Šeihā; tā kā šis starptautiskais pasākums pievērsa uzmanību Ēģipte notiekošām represijām pret miermīlīgiem un leģitīmiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| B. | tā kā 2021. gadā Ēģipte sāka īstenot valsts cilvēktiesību stratēģiju un nacionālo dialogu, kuru oficiālais mērķis bija uzlabot cilvēktiesību stāvokli un izveidot iekļaujošāku politisko vidi; tā kā 2022. gada aprīlī tika izveidota Ēģiptes Prezidenta apžēlošanas komiteja, kuras uzdevums ir veikt pilsoniskās sabiedrības organizāciju vadītu izmeklēšanu to ieslodzīto lietās, kuru situācija neatbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; tā kā komiteja nav ņēmusi vērā smagos pagātnē pieļautos un pašlaik notiekošos cilvēktiesību pārkāpumus un tā kā gadu pēc valsts cilvēktiesību stratēģijas un Ēģiptes nacionālā dialoga uzsākšanas nav notikušas būtiskas izmaiņas; tā kā galvenais institucionālais ietvars cilvēktiesību jautājumu apspriešanai starp abām pusēm ir saskaņā ar ES un Ēģiptes Asociācijas nolīgumu izveidotā Politisko jautājumu, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomiteja — starptautiskie un reģionālie jautājumi; tā kā šīs apakškomitejas nākamo sanāksmi plānots rīkot 2022. gada 8. decembrī Kairā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gadā Ēģipte sāka īstenot valsts cilvēktiesību stratēģiju un nacionālo dialogu, kuru oficiālais mērķis bija uzlabot cilvēktiesību stāvokli un izveidot iekļaujošāku politisko vidi; tā kā 2022. gada aprīlī tika izveidota Ēģiptes Prezidenta apžēlošanas komiteja, kuras uzdevums ir veikt pilsoniskās sabiedrības organizāciju vadītu izmeklēšanu to ieslodzīto lietās, kuru situācija neatbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; tā kā komiteja nav ņēmusi vērā smagos pagātnē pieļautos un pašlaik notiekošos cilvēktiesību pārkāpumus un tā kā gadu pēc valsts cilvēktiesību stratēģijas un Ēģiptes nacionālā dialoga uzsākšanas nav notikušas būtiskas izmaiņas; tā kā galvenais institucionālais ietvars cilvēktiesību jautājumu apspriešanai starp abām pusēm ir saskaņā ar ES un Ēģiptes Asociācijas nolīgumu izveidotā Politisko jautājumu, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomiteja — starptautiskie un reģionālie jautājumi; tā kā šīs apakškomitejas nākamo sanāksmi plānots rīkot 2022. gada 8. decembrī Kairā;

| C. | tā kā Ēģipte pirms COP27 rīkošanas netika grozījusi nevienu attiecīgo tiesību aktu, tostarp par tiesībām uz vārda brīvību, miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanās brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, lai gan pilsoniskās sabiedrības telpas nodrošināšana ir kopīga apņemšanās, kas iekļauta ES un Ēģiptes partnerības prioritātēs un noteikta Ēģiptes konstitūcijā; tā kā kopš 2017. gada spēkā esošais ārkārtas stāvoklis nav atcelts; tā kā turpinās masveida tiesas prāvas un masveida apcietināšanas, militārajām un valsts drošības ārkārtas tiesām tiesājot desmitiem tūkstošu civiliedzīvotāju; tā kā 2021. gada 8. jūlijā ANO īpašie referenti jautājumos par pulcēšanās un biedrošanās brīvību, par cilvēktiesību aizstāvjiem un par cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanas laikā kopīgi pauda bažas par Ēģiptes 2019. gada Nevalstisko organizāciju (NVO) likumu, tās 2018. gada Likumu par kibernoziegumiem un informācijas tehnoloģiju noziegumiem, 2015. gada Teroristu organizāciju likumu un 2013. gada Likumu par publiskām sanāksmēm un miermīlīgām demonstrācijām; tā kā saskaņā ar Ēģiptes Tiesību un brīvību komisijas datiem Ēģiptes valdība no 2022. gada 1. oktobra līdz 14. novembrim 18 provincēs aizturēja gandrīz 734 personas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ēģipte pirms COP27 rīkošanas netika grozījusi nevienu attiecīgo tiesību aktu, tostarp par tiesībām uz vārda brīvību, miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanās brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, lai gan pilsoniskās sabiedrības telpas nodrošināšana ir kopīga apņemšanās, kas iekļauta ES un Ēģiptes partnerības prioritātēs un noteikta Ēģiptes konstitūcijā; tā kā kopš 2017. gada spēkā esošais ārkārtas stāvoklis nav atcelts; tā kā turpinās masveida tiesas prāvas un masveida apcietināšanas, militārajām un valsts drošības ārkārtas tiesām tiesājot desmitiem tūkstošu civiliedzīvotāju; tā kā 2021. gada 8. jūlijā ANO īpašie referenti jautājumos par pulcēšanās un biedrošanās brīvību, par cilvēktiesību aizstāvjiem un par cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanas laikā kopīgi pauda bažas par Ēģiptes 2019. gada Nevalstisko organizāciju (NVO) likumu, tās 2018. gada Likumu par kibernoziegumiem un informācijas tehnoloģiju noziegumiem, 2015. gada Teroristu organizāciju likumu un 2013. gada Likumu par publiskām sanāksmēm un miermīlīgām demonstrācijām; tā kā saskaņā ar Ēģiptes Tiesību un brīvību komisijas datiem Ēģiptes valdība no 2022. gada 1. oktobra līdz 14. novembrim 18 provincēs aizturēja gandrīz 734 personas;

| D. | tā kā 2022. gada novembrī tika pārtraukts bada streiks, ko 2022. gada aprīlī bija uzsācis cilvēktiesību aizstāvis Alaa Abdel-Fattah, kurš, balstoties uz nepamatotām apsūdzībām, lielāko daļu laika pēdējo desmit gadu ir patvaļīgi turēts apcietinājumā, jo tika veikta piespiedu barošana pēc tam, kad viņš cietuma kamerā gandrīz nomira; tā kā kopš COP27 sākuma viņš bija pārtraucis arī dzert ūdeni; tā kā Alaa joprojām tiek liegta Apvienotās Karalistes amatpersonu konsulārā piekļuve un apmeklējumu neatļauj arī viņa advokātam; tā kā agrāk Alaa ģimenei pēc starptautiska spiediena tika dota iespēja viņu pa laikam apmeklēt; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada novembrī tika pārtraukts bada streiks, ko 2022. gada aprīlī bija uzsācis cilvēktiesību aizstāvis Alaa Abdel-Fattah, kurš, balstoties uz nepamatotām apsūdzībām, lielāko daļu laika pēdējo desmit gadu ir patvaļīgi turēts apcietinājumā, jo tika veikta piespiedu barošana pēc tam, kad viņš cietuma kamerā gandrīz nomira; tā kā kopš COP27 sākuma viņš bija pārtraucis arī dzert ūdeni; tā kā Alaa joprojām tiek liegta Apvienotās Karalistes amatpersonu konsulārā piekļuve un apmeklējumu neatļauj arī viņa advokātam; tā kā agrāk Alaa ģimenei pēc starptautiska spiediena tika dota iespēja viņu pa laikam apmeklēt;

| E. | tā kā Ēģiptes valdība ir izslēgusi neatkarīgas cilvēktiesību grupas no dalības COP27, izmantojot slepenu, valdības kontrolētu reģistrācijas procesu, kurā netika iekļautas grupas, kas kritizē Ēģiptes valdību, nepamatoti ierobežojot miermīlīgu pulcēšanās brīvību ārpus COP27 norises vietas un nepamatoti kavējot vīzu izsniegšanu personām, kas ierodas no ārvalstīm; tā kā tikai dažas neatkarīgas cilvēktiesību grupas un tiesību aizstāve Sanaa Seif varēja piedalīties, pateicoties starptautisko organizāciju palīdzībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ēģiptes valdība ir izslēgusi neatkarīgas cilvēktiesību grupas no dalības COP27, izmantojot slepenu, valdības kontrolētu reģistrācijas procesu, kurā netika iekļautas grupas, kas kritizē Ēģiptes valdību, nepamatoti ierobežojot miermīlīgu pulcēšanās brīvību ārpus COP27 norises vietas un nepamatoti kavējot vīzu izsniegšanu personām, kas ierodas no ārvalstīm; tā kā tikai dažas neatkarīgas cilvēktiesību grupas un tiesību aizstāve Sanaa Seif varēja piedalīties, pateicoties starptautisko organizāciju palīdzībai;

| F. | tā kā sieviešu tiesību aizstāvji, LGBTIQ+ personas, kā arī koptu kristiešu tiesību aizstāvji joprojām tiek vajāti, iebiedēti, arestēti un aizturēti, piemēram, gan Patrick George Zaki, kuram joprojām ir noteikts ceļošanas aizliegums un draud tiesas prāva valsts ārkārtas tiesā pēc tam, kad viņš kritizēja valdības politiku attiecībā uz koptu kristiešiem, gan ietekmes veidotājas sociālajos medijos Haneen Hossam un Mawada Al Adham, kurām 2020. gadā tika piespriests trīs un divu gadu cietumsods, balstoties uz safabricētām morāles normu pārkāpšanas apsūdzībām pēc tam, kad viņas bija redzētas dejojam TikTok platformā publicētā video; |
| --- | --- |

F.

tā kā sieviešu tiesību aizstāvji, LGBTIQ+ personas, kā arī koptu kristiešu tiesību aizstāvji joprojām tiek vajāti, iebiedēti, arestēti un aizturēti, piemēram, gan Patrick George Zaki, kuram joprojām ir noteikts ceļošanas aizliegums un draud tiesas prāva valsts ārkārtas tiesā pēc tam, kad viņš kritizēja valdības politiku attiecībā uz koptu kristiešiem, gan ietekmes veidotājas sociālajos medijos Haneen Hossam un Mawada Al Adham, kurām 2020. gadā tika piespriests trīs un divu gadu cietumsods, balstoties uz safabricētām morāles normu pārkāpšanas apsūdzībām pēc tam, kad viņas bija redzētas dejojam TikTok platformā publicētā video;

| G. | tā kā 2022. gada 20. jūnijā notikušajā Eiropas Savienības un Ēģiptes Asociācijas padomes devītajā sanāksmē un 2022. gada 19. jūnijā pieņemtajās 2021.-2027. gada partnerības prioritātēs tika atkārtoti uzsvērta abu pušu apņemšanās veicināt demokrātiju, pamatbrīvības un cilvēktiesības, dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2022. gada 20. jūnijā notikušajā Eiropas Savienības un Ēģiptes Asociācijas padomes devītajā sanāksmē un 2022. gada 19. jūnijā pieņemtajās 2021.-2027. gada partnerības prioritātēs tika atkārtoti uzsvērta abu pušu apņemšanās veicināt demokrātiju, pamatbrīvības un cilvēktiesības, dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas;

| H. | tā kā Ēģipte ir ilggadēja ES stratēģiskā partnere ar tādiem kopīgiem mērķiem kā stabilitātes, miera un labklājības nodrošināšana Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģionā, un tā kā Ēģiptei ir svarīga loma stabilitātes nodrošināšanā reģionā; tā kā ES ir Ēģiptes lielākais ekonomiskais partneris un galvenais ārvalstu investīciju avots; tā kā 2022. gada jūnijā ES un Ēģipte pieņēma partnerības prioritātes daudzās jomās, tostarp drošības, terorisma apkarošanas un tiesu sistēmas reformas jomā, tā kā Ēģipte atbalstīja ANO rezolūciju, kurā nosodīta Krievijas veiktā Ukrainas reģionu aneksija, un turpina atbalstīt ES un starptautiskos centienus izbeigt Krievijas agresijas karu pret Ukrainu; tā kā Ēģipte ir parakstījusi saprašanās memorandu starp Ēģipti, ES un Izraēlu par gāzes importa samazināšanu no Krievijas pēc tās agresijas pret Ukrainu; tā kā Komisija ir piešķīrusi Ēģiptei 100 miljonus EUR no Pārtikas un noturības mehānisma, lai palīdzētu novērst Krievijas agresijas pret Ukrainu radīto pārtikas trūkumu, |
| --- | --- |

H.

tā kā Ēģipte ir ilggadēja ES stratēģiskā partnere ar tādiem kopīgiem mērķiem kā stabilitātes, miera un labklājības nodrošināšana Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģionā, un tā kā Ēģiptei ir svarīga loma stabilitātes nodrošināšanā reģionā; tā kā ES ir Ēģiptes lielākais ekonomiskais partneris un galvenais ārvalstu investīciju avots; tā kā 2022. gada jūnijā ES un Ēģipte pieņēma partnerības prioritātes daudzās jomās, tostarp drošības, terorisma apkarošanas un tiesu sistēmas reformas jomā, tā kā Ēģipte atbalstīja ANO rezolūciju, kurā nosodīta Krievijas veiktā Ukrainas reģionu aneksija, un turpina atbalstīt ES un starptautiskos centienus izbeigt Krievijas agresijas karu pret Ukrainu; tā kā Ēģipte ir parakstījusi saprašanās memorandu starp Ēģipti, ES un Izraēlu par gāzes importa samazināšanu no Krievijas pēc tās agresijas pret Ukrainu; tā kā Komisija ir piešķīrusi Ēģiptei 100 miljonus EUR no Pārtikas un noturības mehānisma, lai palīdzētu novērst Krievijas agresijas pret Ukrainu radīto pārtikas trūkumu,

| 1. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Ēģiptē joprojām netiek ievērotas politiskās pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp saistībā ar COP27 norisi Šarm eš Šeihā; pauž nožēlu, ka saistībā ar COP27 nenotika cilvēktiesību situācijas uzlabošanās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | visstingrākajā veidā nosoda Ēģiptes iestāžu īstenoto cenzūru, vajāšanu un iebiedēšanu, kas vērsta pret Ēģiptes pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un notikusi pat starptautiskajās ANO telpās, kā arī jauno arestu un aizturēšanas vilni saistībā ar COP27; pauž atbalstu Vācijas valdībai, kas 2022. gada 13. novembrī iesniedza sūdzību pret Ēģiptes iestādēm par Vācijas COP27 paviljona dalībnieku pārmērīgi stingro drošības uzraudzību; pauž nožēlu par to, ka neatkarīgām Ēģiptes NVO tika atteikta vienreizēja reģistrācija COP27 un ka tikai nedaudziem to pārstāvjiem izdevās piedalīties un tikai pateicoties tam, ka starptautisko organizāciju pārstāvji iedeva tiem savas caurlaides; pauž nožēlu par to, ka Ēģiptes iestādes atlasīja tās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas šīs iestādes nekritizē; uzsver, ka COP27 notika Sinājā un tāpēc kā likumīgām ieinteresētajām personām konferencē vajadzēja ļaut piedalīties vietējām kopienām un NVO no Sinājas; pauž nožēlu par Ēģiptes slepeno procesu, kurā tā izmantoja neizpaustus atlases kritērijus kritiski nozīmīgu cilvēktiesību NVO izslēgšanai; aicina Ēģiptes varas iestādes neveikt nekādus represīvus pasākumus pret tiem Ēģiptes cilvēktiesību aizstāvjiem un aktīvistiem, kuri COP27 laikā publiski pauda bažas par Ēģiptes cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda to, ka Ēģiptē joprojām patvaļīgi un pirmstiesas apcietinājumā tiek turēti desmitiem tūkstošu pārliecības dēļ ieslodzīto, no kuriem daudzi tiek turēti necilvēcīgos apstākļos bez piekļuves taisnīgai tiesai vai pamattiesībām, kā tas ir redzams Ēģiptes politiskajos cietumos Vādī Natrūnā un Bedrā; norāda, ka 2022. gada aprīlī prezidenta apžēlošanas komiteja atbrīvoja vai apžēloja nelielu daļu Ēģiptes politieslodzīto, no patvaļīga pirmstiesas apcietinājuma atbrīvojot 800 līdz 1 000 ieslodzīto; uzsver, ka saskaņā ar Ēģiptes NVO un organizācijas “Amnesty International” sniegto informāciju kopš tā laika patvaļīgi arestēti un apcietināti ir vismaz 1 953 ēģiptieši; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Ēģiptes iestādes nekavējoties atbrīvot Mohamed “Oxygen” Ibrahim, Mohamed Adel, Alaa Abdel Fattah un trīs juristus, kuri 2020. gadā saņēmuši Eiropas Advokātu un juristu biedrību padomes cilvēktiesību balvu, Ibrahim Metwally Hegazy, Mohamed El Baqer un Hoda Abdelmoniem, kā arī Ezzat Ghoneim, Ahmed Amasha, Abdel Moneim Aboul Fotouh, Mohamed El Kassas, Ziad Abu El Fadl, Aisha El Shater, Mohamed Abo Houraira, Manal Agrama, Marwa Arafa, Hala Fahmy, Safaa El Korbagy, Tawfik Ghanim, Seif Thabit, Safwan Thabit, Sherif al Rouby, Anas El-Beltagy, Ahmed Douma, Mohamed Adel Fahmy, Nermin Hussein, Haneen Hossam, Mawadda el-Adham, Ismail Iskandarani, Seif Fateen, Hisham Genena, Omar Mohammed Ali, Aymen Moussa, Omar el Hout, Ahmed Moussa Abd El Khaleq un Ahmed Fayez, kas ir tikai daļa no daudzajiem nepamatoti apcietinātajiem; uzsver, ka šīs sievietes un vīrieši ir Ēģiptes cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, miermīlīgi aktīvisti un politiķi, sociālo mediju ietekmētājas vai uzņēmēji, kuri atteikušies pārdot savus aktīvus militāristiem; aicina Ēģiptes iestādes atcelt ceļošanas aizliegumu Patrick George Zaki un Mahinour Al Masry; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Ēģiptes iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot britu ēģiptiešu cilvēktiesību aizstāvi un miermīlīgo aktīvistu Alaa Abdel Fattah, kurš ir “Deutsche Welle” un “Reportieri bez robežām” balvas saņēmējs un kurš lielāko daļu laika pēdējos desmit gados ir bijis patvaļīgi apcietināts, pamatojoties uz nepamatotām apsūdzībām, par viņa miermīlīgajām un leģitīmajām prasībām piešķirt vairāk tiesību un brīvību, un kurš nebūt nav vienīgais, un mudina ļaut viņam nekavējoties atgriezties Apvienotajā Karalistē; uzsver, ka gan Vācijas kanclers Olafs Šolcs, gan Francijas prezidents Emanuels Makrons ir prasījuši viņu atbrīvot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž visdziļāko nosodījumu tam, ka Ēģiptes drošības aparāts plaši izmanto spīdzināšanu; atgādina, ka Ēģiptes 2011. gada 25. janvāra revolūcija sākās kā sabiedrības sašutums pret policijas nesodāmību, cita starpā pēc blogera Khaled Said spīdzināšanas un nogalināšanas; mudina Ēģipti pilnībā sadarboties ar Itālijas iestāžu izmeklēšanu par Itālijas doktorantūras studenta Giulio Regeni slepkavību: viņu 2016. gadā spīdzināšanas laikā nogalināja drošības amatpersonas; jo īpaši vēlreiz aicina informēt ģenerāli Tariq Sabir, pulkvedi Athar Kamel Mohamed Ibrahim, pulkvedi Uhsam Helmi un majoru Magdi Ibrahim Abdelal Sharif par Itālijā sākto tiesvedību pret viņiem; visstingrākajā veidā nosoda 2022. gada 5. martā mirušā ekonomista Ayman Hadhoud spīdzināšanu līdz nāvei pēc tam, kad drošības amatpersonas bija noorganizējušas viņa piespiedu pazušanu un apcietināšanu, kas savukārt notika pēc viņa kritikas par ekonomikas politiku, un pauž dziļu nožēlu par to, ka Ēģiptes prokuratūra nav veikusi neatkarīgu autopsiju un ticamu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Ēģipti atbrīvot visus žurnālistus, kuri pašlaik atrodas cietumā par sava darba veikšanu (to kopskaits ir 21), kā dokumentējusi organizācija “Reportieri bez robežām” un Žurnālistu aizsardzības komiteja; uzsver visu Ēģiptes iedzīvotāju tiesības piekļūt informācijai bez valdības cenzūras; norāda uz COP 27 konferences sākumā spiediena rezultātā pieņemto lēmumu atļaut piekļuvi dažu cilvēktiesību NVO un neatkarīgo laikrakstu, piemēram, “Medium”, “Mada Masr” un “Human Rights Watch”, tīmekļa vietnēm; tomēr uzsver, ka šādām tīmekļa vietnēm ēģiptiešiem vajadzētu būt piekļūstamām vienmēr, arī pēc konferences; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tādēļ mudina Ēģiptes iestādes atbrīvot visus žurnālistus, kuri vēl 2022. gada novembrī ir apcietinājumā: Khaled Abdelwahab Radwan, Ahmed Fayez, Alaa Abdelfattah, Ismail Alexandrani, Mohamed Ibrahim (pazīstams arī kā Mohamed Oxygen), Ahmed Allaam, Hamdi al-Zaeem, Tawfik Ghanem, Rabie al-Sheikh, Adallah Shusha, Khaled Sahloob, Bahaa al-Din Ibrahim Nemat Allah, Hisham Abdel Aziz, Mohamed Said Fahmy, Badr Mohamed Badr, Raouf Ebeid, Mostafa Saad, Mohamed Mostafa Moussa, Mahmoud Saad Diab un Amr Shnin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Ēģiptes iestādes izbeigt diskrimināciju un visiem ēģiptiešiem neatkarīgi no viņu ticības vai pārliecības garantēt īstenu vienlīdzību likuma priekšā un praksē, kā noteikts konstitūcijā; norāda uz ilgstošo diskrimināciju pret minoritātēm, piemēram, koptiem un bahājiešiem; aicina Ēģipti pārskatīt likumus par zaimošanu, lai nodrošinātu apziņas brīvības un reliģisko minoritāšu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Ēģipti ievērot starptautiskos pamatstandartus par biedrošanās brīvību un atcelt represīvo NVO likumu Nr. 149/2019, kas visas darbības pakļauj valdības kontrolei; piekrīt ANO cilvēktiesību ekspertu paustajām bažām par Ēģiptes juridisko arsenālu, ko tā izmanto, lai ierobežotu biedrošanās brīvību, vārda brīvību, preses brīvību un tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, aizbildinoties ar cīņu pret terorismu; mudina Ēģipti arī grozīt vai atcelt 2018. gada Likumu par kibernoziegumiem un informācijas tehnoloģiju noziegumiem, 2015. gada Teroristu vienību likumu un 2013. gada Likumu par publisku pulcēšanos un miermīlīgām demonstrācijām; atkārtoti aicina Ēģiptes iestādes slēgt lietu Nr. 173/2011, kas pazīstama kā “ārvalstu finansējuma lieta”, un atcelt visus ceļošanas aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu 31 cilvēktiesību NVO darbiniekam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Ēģiptes parlamentu paātrināt visaptveroša likuma pieņemšanu attiecībā uz vardarbību pret sievietēm, it sevišķi slepkavībām goda vārdā; aicina Ēģiptes iestādes vēlreiz nosodīt sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un rezultatīvi vērsties ar kriminālvajāšanu pret tiem, kuri turpina to praktizēt; iesaka Ēģiptes iestādēm pastiprināt sadarbību ar ES, lai rastu jaunus veidus, kā sievietes vēl vairāk aizsargāt pret seksuālo vardarbību un dzimumbalstīto vardarbību; visasākajā veidā nosoda dzimumbalstītas slepkavības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Ēģiptes iestādes izbeigt arestus un kriminālvajāšanu par pilngadīgu personu abpusēji labprātīgām seksuālām attiecībām, tostarp viendzimuma attiecībām vai attiecībām, kuru pamatā ir dzimtes izpausme, un nekavējoties atbrīvot LGBTIQ+ personas, kuras joprojām ir patvaļīgi apcietinātas un bieži vien atrodas necilvēcīgos apstākļos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Ēģiptes nesen izdarītās tiesību aktu izmaiņas attiecībā uz bērnu darbu un bērnu laulībām; tomēr aicina Ēģiptes iestādes vēl vairāk stiprināt likuma par bērnu laulībām īstenošanu, kā arī nostiprināt skolu sistēmas un valsts bērnu aizsardzības dienestus, kas novērš vardarbību pret bērniem un reaģē uz to, lai bērnus pasargātu vēl vairāk; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Ēģipti atcelt nāvessodu un nekavējoties pasludināt moratoriju tā piemērošanai; pauž nožēlu par to, ka Ēģipte pēdējo desmit gadu laikā ir kļuvusi par vienu no pasaulē lielākajiem nāvessoda izmantotājiem, to izpildot pat nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti aicina visas ES dalībvalstis un ES delegāciju piedalīties Ēģiptes un ārvalstu cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu un arodbiedrību pārstāvju tiesas prāvās un apmeklēt viņus apcietinājumā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina ES dalībvalstis ANO Cilvēktiesību padomē atbalstīt uzraudzības un ziņošanas mehānismu smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ēģiptē; atgādina, ka cilvēktiesību jautājumi ES būtu jāiekļauj visās augsta līmeņa apspriedēs ar Ēģiptes amatpersonām, tostarp ES un Ēģiptes Asociācijas padomē; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu uzsvērt saikni starp demokrātisko attīstību un izaugsmi; aicina ANO attiecībā uz turpmākajām COP sanāksmēm un līdzīgām ANO konferencēm noteikt uzņēmējvalstīm pilsoniskās sabiedrības piekļuves un vārda brīvības kritērijus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vēlreiz aicina padziļināti un vispusīgi izskatīt ES attiecības ar Ēģipti, ņemot vērā ļoti ierobežoto Ēģiptes progresu cilvēktiesību jomā un tās represijas pret opozīciju, neraugoties uz Eiropas partneru pastāvīgo atbalstu; mudina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos ieņemt stingru publisku nostāju attiecībā uz to, ka Ēģiptei ir jāatbrīvo politieslodzītie, jāpanāk konkrēts cilvēktiesību progress, jāizbeidz un jāizmeklē spīdzināšana un jāizbeidz masveidā izmantot ļaunprātīgu pirmstiesas apcietinājumu un ceļošanas aizliegumus, lai apspiestu — reāli pastāvošu vai tikai iedomātu — opozīciju, un ka tie ir priekšnosacījumi, bez kuriem nebūs iespējams uzlabot ES attiecības un sadarbību ar Ēģipti; vēlreiz aicina ES dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt mērķorientētas sankcijas pret personām, kas ir visvairāk atbildīgas par brutālajām represijām šajā valstī; aicina nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz visu veidu finansiālo atbalstu vai apmācību, ko Ēģiptei sniedz ES, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka un Eiropas Investīciju banka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina visas ES dalībvalstis pilnībā ievērot ES Padomes 2013. gada 21. augusta secinājumus, kuros paziņots par eksporta licenču apturēšanu jebkādam aprīkojumam, ko izmanto iekšējām represijām, tostarp novērošanas tehnoloģijām, kuras izmanto atšķirīgu viedokļu paudēju izsekošanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Ēģiptes Arābu Republikas valdībai. |
| --- | --- |

19.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/99

---

P9_TA(2022)0427

Cilvēktiesību stāvoklis saistībā ar FIFA Pasaules kausu Katarā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli saistībā ar FIFA Pasaules kausu Katarā (2022/2948(RSP))

(2023/C 167/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 20. jūnija secinājumus par stratēģisku partnerību ar Persijas līča reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 20. jūnija secinājumus par stratēģisku partnerību ar Persijas līča reģionu,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm (JOIN(2022)0013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm (JOIN(2022)0013),

| — | ņemot vērā ES un Kataras cilvēktiesību dialoga ceturto kārtu, kas notika 2022. gada 12. septembrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kataras cilvēktiesību dialoga ceturto kārtu, kas notika 2022. gada 12. septembrī Briselē,

| — | ņemot vērā EK un Kataras 2018. gada 7. marta sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK un Kataras 2018. gada 7. marta sadarbības nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1990. gada 18. decembra ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 18. decembra ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Futbola federācijas (FIFA) 2010. gada 2. decembra paziņojumu par Kataras izvēlēšanos par norises vietu 2022. gada Pasaules kausa izcīņai futbolā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Futbola federācijas (FIFA) 2010. gada 2. decembra paziņojumu par Kataras izvēlēšanos par norises vietu 2022. gada Pasaules kausa izcīņai futbolā,

| — | ņemot vērā Kataras valdības 2020. gadā pieņemtos Likumus Nr. 17, 18 un 19 par pārvietošanās brīvību un minimālo algu migrējošiem darba ņēmējiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kataras valdības 2020. gadā pieņemtos Likumus Nr. 17, 18 un 19 par pārvietošanās brīvību un minimālo algu migrējošiem darba ņēmējiem,

| — | ņemot vērā organizācijas “Human Rights Watch”2022. gada 24. oktobra ziņojumu “Qatar: Security Forces Arrest, Abuse LGBT People” (“Katāra: drošības spēki aiztur un pārkāpj LGBT personu tiesības”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Human Rights Watch”2022. gada 24. oktobra ziņojumu “Qatar: Security Forces Arrest, Abuse LGBT People” (“Katāra: drošības spēki aiztur un pārkāpj LGBT personu tiesības”),

| — | ņemot vērā Kataras Kriminālkodeksa 285. pantu un 2002. gada Likumu Nr. 17/2002 par sabiedrības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kataras Kriminālkodeksa 285. pantu un 2002. gada Likumu Nr. 17/2002 par sabiedrības aizsardzību,

| — | ņemot vērā 1984. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 31. oktobra progresa ziņojumu par Kataras valdības un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) tehniskās sadarbības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 31. oktobra progresa ziņojumu par Kataras valdības un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) tehniskās sadarbības programmu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Katara ratificēja 2018. gada 21. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Katara ratificēja 2018. gada 21. maijā,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kataru, jo īpaši 2013. gada 21. novembra rezolūciju par Kataru: viesstrādnieku stāvoklis (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kataru, jo īpaši 2013. gada 21. novembra rezolūciju par Kataru: viesstrādnieku stāvoklis (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Katara ir reģiona pirmā valsts, kurā notiek FIFA Pasaules kausa izcīņa, tā kā 2010. gadā FIFA piešķīra Katarai Pasaules kausa izcīņu, nepārliecinoties, ka ir ievērota pienācīga rūpība cilvēktiesību un vides jomā, un neparedzot nosacījumus migrējošo darba ņēmēju aizsardzībai; tā kā Katara uzvarēja konkursā par tiesībām rīkot FIFA Pasaules kausa izcīņu, taču pastāv ticami apgalvojumi par kukuļošanu un korupciju šajā sakarā, kā rezultātā tika sākta izmeklēšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Katara ir reģiona pirmā valsts, kurā notiek FIFA Pasaules kausa izcīņa, tā kā 2010. gadā FIFA piešķīra Katarai Pasaules kausa izcīņu, nepārliecinoties, ka ir ievērota pienācīga rūpība cilvēktiesību un vides jomā, un neparedzot nosacījumus migrējošo darba ņēmēju aizsardzībai; tā kā Katara uzvarēja konkursā par tiesībām rīkot FIFA Pasaules kausa izcīņu, taču pastāv ticami apgalvojumi par kukuļošanu un korupciju šajā sakarā, kā rezultātā tika sākta izmeklēšana;

| B. | tā kā tiek lēsts, ka Katarā ir vairāk nekā 2 miljoni ārvalstnieku, kas ir aptuveni 94 % no tās darbaspēka; tā kā migranti galvenokārt ir nodarbināti celtniecībā, pakalpojumu sektorā un mājsaimniecībās; tā kā ir ziņots, ka šajās nozarēs ir pārkāptas darba ņēmēju tiesības; tā kā, ņemot vērā minēto skaitli, Katarā ir pasaulē visaugstākā migrējošo darba ņēmēju attiecība pret iekšzemes iedzīvotāju skaitu; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiek lēsts, ka Katarā ir vairāk nekā 2 miljoni ārvalstnieku, kas ir aptuveni 94 % no tās darbaspēka; tā kā migranti galvenokārt ir nodarbināti celtniecībā, pakalpojumu sektorā un mājsaimniecībās; tā kā ir ziņots, ka šajās nozarēs ir pārkāptas darba ņēmēju tiesības; tā kā, ņemot vērā minēto skaitli, Katarā ir pasaulē visaugstākā migrējošo darba ņēmēju attiecība pret iekšzemes iedzīvotāju skaitu;

| C. | tā kā, lai strādātu Katarā, daudzi darba ņēmēji bija spiesti palikt parādā darbā pieņemšanas uzņēmumiem, kas no viņiem nelikumīgi iekasēja maksu, un daudzi no viņiem cieta no algu zādzībām un ārkārtēja karstuma apstākļos piedzīvoja nežēlīgus darba apstākļus, kas viņus pakļāva slimības, ievainojumu un nāves riskam; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai strādātu Katarā, daudzi darba ņēmēji bija spiesti palikt parādā darbā pieņemšanas uzņēmumiem, kas no viņiem nelikumīgi iekasēja maksu, un daudzi no viņiem cieta no algu zādzībām un ārkārtēja karstuma apstākļos piedzīvoja nežēlīgus darba apstākļus, kas viņus pakļāva slimības, ievainojumu un nāves riskam;

| D. | tā kā tiek ziņots, ka ar Pasaules kausa izcīņu Katarā saistīto būvdarbu laikā tūkstošiem migrējošo darba ņēmēju ir gājuši bojā un vēl daudz vairāk ir guvuši ievainojumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiek ziņots, ka ar Pasaules kausa izcīņu Katarā saistīto būvdarbu laikā tūkstošiem migrējošo darba ņēmēju ir gājuši bojā un vēl daudz vairāk ir guvuši ievainojumus;

| E. | tā kā saskaņā ar SDO sniegto informāciju daži Eiropas uzņēmumi ir atteikušies iesaistīties apvienotajās komitejās, kuru mērķis ir apvienot vadības un darba ņēmēju pārstāvjus, lai apspriestu, novērstu un atrisinātu konfliktus darbavietā; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar SDO sniegto informāciju daži Eiropas uzņēmumi ir atteikušies iesaistīties apvienotajās komitejās, kuru mērķis ir apvienot vadības un darba ņēmēju pārstāvjus, lai apspriestu, novērstu un atrisinātu konfliktus darbavietā;

| F. | tā kā pirms Katarā veiktajām reformām Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija (ITUC) 2014. gadā pret Kataru iesniedza sūdzību SDO par to, ka tā neievēro 1930. gada Piespiedu darba konvenciju un 1947. gada Konvenciju par darba inspekciju; tā kā saskaņā ar ITUC sniegto informāciju Kataras tiesību akti ir mainīti un valsts turpina sekmīgi īstenot šīs izmaiņas; |
| --- | --- |

F.

tā kā pirms Katarā veiktajām reformām Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija (ITUC) 2014. gadā pret Kataru iesniedza sūdzību SDO par to, ka tā neievēro 1930. gada Piespiedu darba konvenciju un 1947. gada Konvenciju par darba inspekciju; tā kā saskaņā ar ITUC sniegto informāciju Kataras tiesību akti ir mainīti un valsts turpina sekmīgi īstenot šīs izmaiņas;

| G. | tā kā Katara ir pirmā Persijas līča sadarbības padomes (GCC) valsts, kur ir atvērts SDO projektu birojs; tā kā, lai uzlabotu darba ņēmēju tiesības, Katara ir parakstījusi vairākas partnerības ar SDO, ANO organizācijām un ES dalībvalstīm, piemēram, saprašanās memorandu ar Zviedriju 2020. gada janvārī un Franciju 2022. gada martā; tā kā SDO ir konstatējusi, ka piecu gadu laikā pirms 2022. gada FIFA Pasaules kausa ir noticis jūtams progress, jo īpaši attiecībā uz darbaspēka migrācijas pārvaldību, darba tiesību īstenošanu un tiesu iestāžu pieejamību, kā arī darba ņēmēju viedokļa paušanas un sociālā dialoga stiprināšanu; tā kā saskaņā ar SDO sniegto informāciju migrējošiem darba ņēmējiem joprojām nav likumīgu tiesību pievienoties arodbiedrībām un veidot tās; |
| --- | --- |

G.

tā kā Katara ir pirmā Persijas līča sadarbības padomes (GCC) valsts, kur ir atvērts SDO projektu birojs; tā kā, lai uzlabotu darba ņēmēju tiesības, Katara ir parakstījusi vairākas partnerības ar SDO, ANO organizācijām un ES dalībvalstīm, piemēram, saprašanās memorandu ar Zviedriju 2020. gada janvārī un Franciju 2022. gada martā; tā kā SDO ir konstatējusi, ka piecu gadu laikā pirms 2022. gada FIFA Pasaules kausa ir noticis jūtams progress, jo īpaši attiecībā uz darbaspēka migrācijas pārvaldību, darba tiesību īstenošanu un tiesu iestāžu pieejamību, kā arī darba ņēmēju viedokļa paušanas un sociālā dialoga stiprināšanu; tā kā saskaņā ar SDO sniegto informāciju migrējošiem darba ņēmējiem joprojām nav likumīgu tiesību pievienoties arodbiedrībām un veidot tās;

| H. | tā kā Katarā darba ņēmējiem iepriekš bija vajadzīga darba devēju atļauja mainīt darbu vai pamest valsti; tā kā šīs prasības bija visproblemātiskākās kafala sponsorēšanas sistēmas iezīmes, jo tās darba ņēmējus padarīja pārāk atkarīgus no darba devējiem un tādējādi radīja ekspluatācijas un piespiedu darba iespējas; tā kā šo izmaiņu rezultātā Darba ministrija divu gadu laikā kopš šo reformu ieviešanas ir apstiprinājusi aptuveni 420 000 migrējošo darba ņēmēju pieteikumus mainīt darbu; tā kā daudzi darba ņēmēji tomēr joprojām saskaras ar šķēršļiem, kad viņi vēlas aiziet no darba un pāriet uz jaunu darbu, piemēram, ar darba devēju represijām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Katarā darba ņēmējiem iepriekš bija vajadzīga darba devēju atļauja mainīt darbu vai pamest valsti; tā kā šīs prasības bija visproblemātiskākās kafala sponsorēšanas sistēmas iezīmes, jo tās darba ņēmējus padarīja pārāk atkarīgus no darba devējiem un tādējādi radīja ekspluatācijas un piespiedu darba iespējas; tā kā šo izmaiņu rezultātā Darba ministrija divu gadu laikā kopš šo reformu ieviešanas ir apstiprinājusi aptuveni 420 000 migrējošo darba ņēmēju pieteikumus mainīt darbu; tā kā daudzi darba ņēmēji tomēr joprojām saskaras ar šķēršļiem, kad viņi vēlas aiziet no darba un pāriet uz jaunu darbu, piemēram, ar darba devēju represijām;

| I. | tā kā 2021. gada martā Katara kļuva par pirmo Persijas līča reģiona valsti, kura pieņēma nediskriminējošu minimālo algu, ko piemēro visiem darba ņēmējiem, visu valstu valstspiederīgajiem, visās nozarēs, tostarp mājsaimniecībā nodarbinātām personām; tā kā saskaņā ar SDO datiem kopš jauno tiesību aktu ieviešanas kopumā 13 % darbaspēka, proti, 280 000 cilvēkiem, alga ir palielinājusies līdz jaunajam minimālajam slieksnim; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2021. gada martā Katara kļuva par pirmo Persijas līča reģiona valsti, kura pieņēma nediskriminējošu minimālo algu, ko piemēro visiem darba ņēmējiem, visu valstu valstspiederīgajiem, visās nozarēs, tostarp mājsaimniecībā nodarbinātām personām; tā kā saskaņā ar SDO datiem kopš jauno tiesību aktu ieviešanas kopumā 13 % darbaspēka, proti, 280 000 cilvēkiem, alga ir palielinājusies līdz jaunajam minimālajam slieksnim;

| J. | tā kā jaunie tiesību akti nodrošina Kataras darba ņēmējiem lielāku aizsardzību pret pārmērīgu karstumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunie tiesību akti nodrošina Kataras darba ņēmējiem lielāku aizsardzību pret pārmērīgu karstumu;

| K. | tā kā Katara ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu darba ņēmēju piekļuvi tiesu iestādēm, izveidojot jaunu darba ņēmējiem paredzētu tiešsaistes platformu sūdzību iesniegšanai un jaunas darba tiesas strīdu izšķiršanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā Katara ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu darba ņēmēju piekļuvi tiesu iestādēm, izveidojot jaunu darba ņēmējiem paredzētu tiešsaistes platformu sūdzību iesniegšanai un jaunas darba tiesas strīdu izšķiršanai;

| L. | tā kā tomēr tiek ziņots, ka Katarā un citās GCC valstīs joprojām pastāv dažas diskriminējošas prakses, kas saistītas ar ārvalstu darba ņēmējiem, piemēram, patvaļīgi atskaitījumi no algas, algu nemaksāšana un ceļošanas dokumentu atņemšana; |
| --- | --- |

L.

tā kā tomēr tiek ziņots, ka Katarā un citās GCC valstīs joprojām pastāv dažas diskriminējošas prakses, kas saistītas ar ārvalstu darba ņēmējiem, piemēram, patvaļīgi atskaitījumi no algas, algu nemaksāšana un ceļošanas dokumentu atņemšana;

| M. | tā kā Kataras Kriminālkodeksa 285. pantā par ārlaulības dzimumattiecībām, tostarp viendzimuma dzimumattiecībām, paredzēts cietumsods līdz septiņiem gadiem; tā kā tiek ziņots, ka LGBTQ+ personu patvaļīgas apcietināšanas pamatā ir 2002. gada Likums Nr. 17 par sabiedrības aizsardzību, kas saskaņā ar organizācijas “Human Rights Watch” sniegto informāciju paredz pagaidu apcietinājumu bez apsūdzības izvirzīšanas vai tiesas procesa uz laiku līdz sešiem mēnešiem, ja “pastāv pamatoti iemesli uzskatīt, ka apsūdzētais, iespējams, ir izdarījis noziegumu”, tostarp “aizskāris sabiedrības morāli”, kā rezultātā bieži notiek pārkāpumi pret LGBTQ+ personām; tā kā Kataras FIFA Pasaules kausa vēstnieks publiski dalījās ar homofobisku paziņojumu; tā kā septiņas futbola federācijas, tostarp Eiropā, ir nolēmušas, ka to spēlētāji var valkāt “OneLove” rokas apsēju varavīksnes krāsās; tā kā FIFA tomēr nolēma, ka spēlētāji var saņemt dzelteno kartīti vai tikt noraidīti no laukuma, ja viņi valkātu šo rokas apsēju, jo tas ir iespējams politisks vēstījums; |
| --- | --- |

M.

tā kā Kataras Kriminālkodeksa 285. pantā par ārlaulības dzimumattiecībām, tostarp viendzimuma dzimumattiecībām, paredzēts cietumsods līdz septiņiem gadiem; tā kā tiek ziņots, ka LGBTQ+ personu patvaļīgas apcietināšanas pamatā ir 2002. gada Likums Nr. 17 par sabiedrības aizsardzību, kas saskaņā ar organizācijas “Human Rights Watch” sniegto informāciju paredz pagaidu apcietinājumu bez apsūdzības izvirzīšanas vai tiesas procesa uz laiku līdz sešiem mēnešiem, ja “pastāv pamatoti iemesli uzskatīt, ka apsūdzētais, iespējams, ir izdarījis noziegumu”, tostarp “aizskāris sabiedrības morāli”, kā rezultātā bieži notiek pārkāpumi pret LGBTQ+ personām; tā kā Kataras FIFA Pasaules kausa vēstnieks publiski dalījās ar homofobisku paziņojumu; tā kā septiņas futbola federācijas, tostarp Eiropā, ir nolēmušas, ka to spēlētāji var valkāt “OneLove” rokas apsēju varavīksnes krāsās; tā kā FIFA tomēr nolēma, ka spēlētāji var saņemt dzelteno kartīti vai tikt noraidīti no laukuma, ja viņi valkātu šo rokas apsēju, jo tas ir iespējams politisks vēstījums;

| N. | tā kā 2016. gadā FIFA apņēmās piemērot ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, kas liek FIFA atturēties no iejaukšanās cilvēktiesību jomā un novērst tās darbību negatīvo ietekmi cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2016. gadā FIFA apņēmās piemērot ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, kas liek FIFA atturēties no iejaukšanās cilvēktiesību jomā un novērst tās darbību negatīvo ietekmi cilvēktiesību jomā;

| O. | tā kā laikā, kad gan Eiropā, gan Persijas līča reģionā valda nedrošība, pastāv būtiski izaicinājumi uz noteikumiem balstītai starptautiskajai kārtībai un pasaule saskaras ar sekām, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu un Covid-19 pandēmija, kā arī ar zaļās un digitālās pārkārtošanās neatliekamo nepieciešamību, ES var daudz iegūt no spēcīgākas un stratēģiskākas partnerības ar GCC un tās dalībvalstīm, tostarp Kataru; tā kā 2021. gadā tika atjaunotas diplomātiskās attiecības starp Kataru un Saūda Arābiju, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Bahreinu un Ēģipti; |
| --- | --- |

O.

tā kā laikā, kad gan Eiropā, gan Persijas līča reģionā valda nedrošība, pastāv būtiski izaicinājumi uz noteikumiem balstītai starptautiskajai kārtībai un pasaule saskaras ar sekām, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu un Covid-19 pandēmija, kā arī ar zaļās un digitālās pārkārtošanās neatliekamo nepieciešamību, ES var daudz iegūt no spēcīgākas un stratēģiskākas partnerības ar GCC un tās dalībvalstīm, tostarp Kataru; tā kā 2021. gadā tika atjaunotas diplomātiskās attiecības starp Kataru un Saūda Arābiju, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Bahreinu un Ēģipti;

| P. | tā kā 2018. gadā parakstītais ES un Kataras sadarbības nolīgums nodrošina satvaru politiskām un sektorālajām apspriedēm par abpusēji interesējošām jomām; tā kā Katara ir svarīga ES partnere un savstarpējās attiecības aptver daudzas svarīgas jomas; tā kā Katarai ir būtiska nozīme Eiropas enerģētiskās drošības stratēģijas īstenošanā; tā kā ES un Kataras mijiesaiste ir ievērojami pastiprinājusies, kā rezultātā 2022. gadā Dohā tika atvērta ES delegācija; tā kā Katara 2022. gada februārī bija viena no ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas līdzatbalstītājām, aicinot Krieviju aiziet no Ukrainas, un balsoja par rezolūcijām, kurās tika nosodīts Krievijas iebrukums Ukrainā; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2018. gadā parakstītais ES un Kataras sadarbības nolīgums nodrošina satvaru politiskām un sektorālajām apspriedēm par abpusēji interesējošām jomām; tā kā Katara ir svarīga ES partnere un savstarpējās attiecības aptver daudzas svarīgas jomas; tā kā Katarai ir būtiska nozīme Eiropas enerģētiskās drošības stratēģijas īstenošanā; tā kā ES un Kataras mijiesaiste ir ievērojami pastiprinājusies, kā rezultātā 2022. gadā Dohā tika atvērta ES delegācija; tā kā Katara 2022. gada februārī bija viena no ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas līdzatbalstītājām, aicinot Krieviju aiziet no Ukrainas, un balsoja par rezolūcijām, kurās tika nosodīts Krievijas iebrukums Ukrainā;

| Q. | tā kā 2022. gada 12. septembrī norisinājās ES un Kataras cilvēktiesību dialoga ceturtā kārta; tā kā cilvēktiesību dialogs ir izšķirošs brīdis, kad paveras iespēja iesaistīties cilvēktiesību veicināšanā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2022. gada 12. septembrī norisinājās ES un Kataras cilvēktiesību dialoga ceturtā kārta; tā kā cilvēktiesību dialogs ir izšķirošs brīdis, kad paveras iespēja iesaistīties cilvēktiesību veicināšanā,

| 1. | pauž nožēlu par to, ka Pasaules kausa sagatavošanas darbos ir gājuši bojā tūkstošiem migrējošo darba ņēmēju un citi ir guvuši ievainojumus; izsaka līdzjūtību šo darba ņēmēju ģimenēm un pieprasa nodrošināt pārskatatbildību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Kataru pilnībā īstenot tās jaunos tiesību aktus, kas aizsargā darba ņēmēju tiesības, un likvidēt atlikušos kafala (“šefības”) sistēmas elementus, tādus kā darba ņēmēju sodīšana par bēgšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ES ir apņēmusies savās attiecībās ar Kataru atbalstīt cilvēktiesības, tostarp jautājumus, kas izvirzīti saistībā ar FIFA Pasaules kausa izcīņu; pauž bažas par ziņojumiem, ka Katarā simtiem tūkstošu migrējošo darba ņēmēju joprojām saskaras ar diskriminējošiem tiesību aktiem un praksi; pauž nožēlu par to, ka tiesību rīkot FIFA Pasaules kausa izcīņu piešķiršana Katarai 2010. gadā nebija pārredzama un ka tai acīmredzami trūka atbildīgas riska izvērtēšanas; atgādina savu jau izsenis pausto viedokli, ka, neraugoties uz mēģinājumiem reformēt FIFA, piemēram, ieviešot prasības attiecībā uz cilvēktiesībām, korupcija šajā organizācijā ir plaši izplatīta, sistēmiska un dziļi iesakņojusies, un joprojām uzskata, ka FIFA ir nodarījusi nopietnu kaitējumu pasaules futbola tēlam un integritātei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina publiskās iestādes, sporta federācijas un organizācijas, piešķirot valstīm tiesības rīkot nozīmīgus sporta pasākumus un izvēloties sponsorus, aizstāvēt tādas vispārējas vērtības kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; prasa šajā sakarā noteikt skaidrus kritērijus un hartu ar stingrām vērtībām; prasa arī pirms šādu nozīmīgu sporta pasākumu rīkošanas īpašu uzmanību pievērst darba ņēmēju tiesību aizsardzībai, vienlīdzībai un nediskriminācijai un ieviest neatkarīgu un ticamu ietekmes uz vidi izvērtēšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ES dalībvalstis, it īpaši tās, kurām ir lielas nacionālās futbola līgas, piemēram, Vāciju, Franciju, Itāliju un Spāniju, izdarīt spiedienu uz UEFA un FIFA, lai pēdējā iesaistītos pamatīgā reformā, tostarp demokrātisku un pārredzamu procedūru ieviešanā tiesību rīkot Pasaules kausa izcīņu futbolā piešķiršanā un stingru cilvēktiesību un ilgtspējas kritēriju piemērošanā rīkotājvalstīm; neatlaidīgi prasa, lai pamattiesību un cilvēktiesību pārkāpumi, it īpaši acīmredzama sistemātiska ar dzimumu saistīta vardarbība, tiktu noteikti par saistošu izslēgšanas kritēriju tiesību rīkot starptautiskus sporta pasākumus piešķiršanā, lai aizsargātu sportistus un līdzjutējus un izbeigtu sporta izmantošanu sliktas reputācijas uzlabošanai; prasa turpināt izmeklēšanu par tiesību rīkot Pasaules kausa izcīņu piešķiršanu, ko aptraipījusi korupcija, un turpināt ar šādu piešķiršanu saistīto kriminālvajāšanu; aicina ES dalībvalstis atļaut piekļuvi arhivētai informācijai par tiesību rīkot 2022. gada Pasaules kausa izcīņu piešķiršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst migrējošo darba ņēmēju būtisko ieguldījumu Kataras ekonomikā un FIFA 2022. gada Pasaules kausa izcīņā; mudina Kataras iestādes pilnībā izmeklēt migrējošo darba ņēmēju nāves gadījumus, apliecināt migrējošo darba ņēmēju nāvi un nodrošināt kaitējuma atlīdzību migrējošo darba ņēmēju ģimenēm, ja viņu nāvi izraisījuši darba apstākļi; atbalsta Kataras centienus uzlabot viņu darba apstākļus un ievērot viņu tiesības, uz ko ir vērsusi uzmanību starptautiskā sabiedrība; prasa pilnībā īstenot pieņemtās reformas; atzinīgi vērtē Kataras sadarbību ar SDO; aicina Kataru turpināt iesaistīties sarunās ar SDO par reformām; uzsver, ka uzņēmumu, tostarp Eiropas uzņēmumu, atbildība ietver darba ņēmēju tiesību ievērošanu un tādu pašu pienācīgas rūpības standartu piemērošanu, kādus prasīts izmantot Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tomēr atzīst, ka SDO un Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija (ITUC) uzskata Katarā veiktās reformas par piemēru Persijas līča reģionam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka no cilvēktiesību pārkāpumos cietušo personu rīcībā ir juridiski ceļi, kā vērsties tiesu iestādēs un panākt, ka ES iedibināti uzņēmumi ir atbildīgi, saskaņā ar dažās dalībvalstīs spēkā esošajiem pienācīgas rūpības tiesību aktiem; atzīmē notiekošo ES līmeņa darbu pie direktīvas par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju, jo tā vēl vairāk paplašinās šādas juridiskās iespējas; uzskata, ka attiecīgie uzņēmumi nav pilnībā ievērojuši savus Direktīvā 2014/95/ES (2) noteiktos pienākumus, kā arī pienākumus, kas izriet no starptautiski atzītām cilvēktiesību konvencijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stingri nosoda Eiropas uzņēmumu dalību 2022. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas sagatavošanas laikā jebkādos migrējošo darba ņēmēju tiesību pārkāpumos, kurus tie ir izraisījuši un veicinājuši vai no kuriem guvuši labumu, jo īpaši būvniecības un finanšu nozarēs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar SDO informāciju Kataras valdība ar Darba ņēmēju atbalsta un apdrošināšanas fonda starpniecību ir atmaksājusi 320 miljonus USD personām, kas cietušas no ļaunprātīgas rīcības darba samaksas jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šis fonds sāka darboties tikai 2018. gadā, kā rezultātā miljoniem darba ņēmēju un to ģimenes palika izslēgti no tā darbības jomas; mudina Kataru rūpīgi pārskatīt savus datu vākšanas un izmeklēšanas standartus, ko piemēro darba traumas gūšanas vai nāves gadījumā; prasa paplašināt fonda darbības jomu, lai tajā iekļautu visas personas, kas cietušas, kopš sākās darbi saistībā ar 2022. gada FIFA Pasaules kausa izcīņu, tostarp visus nāves gadījumus un citus darba ņēmēju cilvēktiesību pārkāpumus, kuri saistīti ar gatavošanos Pasaules kausa izcīņai, piemēram, darba samaksas zādzību, ievainojumu gūšanu un visus neizmeklētos nāves gadījumus, par kuriem nav izmaksāta kompensācija; aicina FIFA sniegt ieguldījumu visaptverošā darba ņēmēju ģimenēm paredzētas kaitējuma atlīdzināšanas programmā, lai atlīdzinātu par darba apstākļiem, no kuriem viņi cietuši; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē reformas, ko Kataras iestādes, apspriežoties ar SDO, ir ieviesušas ar tiesību aktiem, lai pievērstos darbaspēka migrācijas pārvaldībai, nodrošinātu darba tiesību aktu īstenošanu un tiesu iestāžu pieejamību, kā arī lai palielinātu darba ņēmēju iespējas paust savu viedokli un pastiprinātu sociālo dialogu; atzīmē, ka šīs izmaiņas jau ir uzlabojušas simtiem tūkstošu darba ņēmēju darba un dzīves apstākļus; tomēr pauž nožēlu par to, ka daudzi darba ņēmēji joprojām negūst labumu no šīm reformām, jo viņi saskaras ar šķēršļiem, kas kavē piekļuvi šiem uzlabojumiem, un viņu darba devēju īstenotām represijām; atzīmē savas bažas par dokumentētajiem un atkārtotajiem apgalvojumiem, ka mājsaimniecībā nodarbinātie migrējošie darba ņēmēji tiek pakļauti ļaunprātīgai izmantošanai un ekspluatācijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Kataru atcelt visus tiesību aktus, kas uzņēmumiem ļauj piemērot darbā pieņemšanas maksu ārvalstu darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Kataras jaunos tiesību aktus, kas vērsti pret karstumu būvlaukumos; aicina visas GCC valstis pieņemt līdzīgus tiesību aktus un tos pilnībā īstenot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina Kataru ratificēt ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Kataru sadarbībā ar SDO nodrošināt, ka visi darba ņēmēji un darba devēji var gūt labumu no kafala reformām darbaspēka mobilitātes jomā, racionalizēt tiesu iestāžu pieejamību un pienākošos algu atgūšanu un pilnībā īstenot tiesību aktus par mājsaimniecībā nodarbināto personu tiesībām; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā 420 000 darba ņēmēju Katarā ir mainījuši darbu un vairāk nekā 300 000 ir guvuši labumu no minimālās darba samaksas ieviešanas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka būtu jāatzīst visu darba ņēmēju, tostarp migrantu, biedrošanās un pašorganizēšanās tiesības; aicina Kataras valdību nodrošināt, ka darba ņēmējiem ir tiesības brīvi un bez represijām biedroties un ka viņiem ir iespējas drošā veidā vērsties tiesā, tostarp, iestājoties valsts arodbiedrībās vai veidojot šādas arodbiedrības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē ES pastāvīgo iesaistīšanos sarunās ar Kataru par cilvēktiesībām, tostarp, izmantojot ES un Kataras cilvēktiesību dialogu, kas būtu jāpastiprina, un uzlabojot institucionālo satvaru ES un Kataras sadarbībai; uzsver, ka Kataras Valsts cilvēktiesību komiteja ir izveidojusi regulāru sadarbību ar ES iestādēm un ka Katara ir uzaicinājusi ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos apmeklēt šo valsti; uzsver, ka migrējošo darba ņēmēju tiesības, darba reformas, sieviešu tiesības un vārda brīvība ir jautājumi, kas bieži atgriežas darba kārtībā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis un ES delegāciju Katarā cieši uzraudzīt Kataras sociālās reformas, īpašu uzmanību pievēršot tiesību aktu konkrētai īstenošanai, tostarp tam, kā tos īsteno Eiropas uzņēmumi Katarā, un aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos regulāri informēt Parlamentu par progresu šo reformu norisē; šajā sakarā atzinīgi vērtē Kataras darba ministra Ali Bin Samikh Al Marri iesaistīšanos sarunās ar Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteju par notiekošajām reformām un atlikušajām nepilnībām, kas jānovērš, un atzīmē viņa apņemšanos izmaksāt kompensāciju visiem darba ņēmējiem vai viņu ģimenēm, kas nav saņēmuši pienākošos atlīdzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Kataras iestādes turpināt centienus nodrošināt to, ka Valsts cilvēktiesību komiteja pilnībā ievēro principus attiecībā uz valsts cilvēktiesību veicināšanas un aizsardzības iestāžu statusu un ka šī komiteja spēj pilnībā, efektīvi un neatkarīgi īstenot savas pilnvaras, tostarp, veicinot savu locekļu un personāla plurālismu un daudzveidību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Kataras iestādes nodrošināt to spēkā esošo tiesību aktu pilnīgu īstenošanu, kuri aizliedz spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par savu apņemšanos panākt vispārēju nāvessoda atcelšanu un aicina Kataras iestādes šajā jautājumā pieņemt moratoriju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina Kataras iestādes pastiprināt pasākumus, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību — tostarp atceļot sieviešu aizbildniecības paliekas —, vienlaikus pastiprinot centienus panākt sieviešu vienlīdzīgu pārstāvību oficiālajā darba tirgū, kā arī publiskajā un politiskajā sfērā, tostarp “šūra” padomē un izpildstruktūrās, it īpaši ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem kā pret mājsaimniecības galvu; aicina Kataras iestādes grozīt Valstspiederības likumu, lai nodrošinātu, ka Kataras sievietēm un vīriešiem ir vienlīdzīgas tiesības nodot savu valstspiederību saviem bērniem un laulātajiem, kas ir ārvalstnieki; mudina Kataru nodrošināt, ka tiek vākti dati par vardarbību pret sievietēm, ka visi pret sievietēm vērstas vardarbības gadījumi, tostarp vardarbība ģimenē, tiek rūpīgi izmeklēti, nozieguma pastrādātāji tiek vajāti tiesas ceļā un notiesāšanas gadījumā viņiem tiek piemērots atbilstošs sods; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīmē vispārējo tendenci dekriminalizēt abpusēji labprātīgas viendzimuma attiecības; aicina Kataras iestādes atcelt Kriminālkodeksa 285. pantu un visus citus tiesību aktus, ko izmanto, lai kriminalizētu abpusēji labprātīgas viendzimuma dzimumattiecības, un ieviest tiesību aktus, kas vērstos pret diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes vai dzimuma pašizpausmes dēļ; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ienākušajām ziņām Kataras Preventīvās drošības departamenta spēki ir pastrādājuši noziegumus pret LGBTQ+ kopienu un ka viņi izmanto 2002. gada Likumu Nr. 17 par sabiedrības aizsardzību, kas atļauj personu turēt pirmstiesas apcietinājumā bez apsūdzības izvirzīšanas vai lietas izskatīšanas tiesā uz laiku līdz sešiem mēnešiem; šajā sakarā pauž neizpratni par FIFA lēmumu attiecībā uz rokas apsējiem ar uzrakstu “OneLove”;; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Kataras iestādes nodrošināt, ka tiek ievērotas visu 2022. gada Pasaules kausa izcīņas apmeklētāju, tostarp ārvalstu viesu un valsts iedzīvotāju, cilvēktiesības, tostarp reliģijas un ticības brīvība; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzīmē un atzinīgi vērtē Kataras paustās dziļā bažas saistībā ar Krievijas agresijas karu pret Ukrainu; atzinīgi vērtē Kataras nozīmīgos lēmumus balsot par visām attiecīgajām ANO rezolūcijām šajā jautājumā, atšķirībā no vairākām citām GCC dalībvalstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē sadarbību un dialogu starp ES un Kataru, kā arī ar citām Persijas līča valstīm, kas ir būtiski, lai sasniegtu ES pamatmērķus, it īpaši šādus: mierīgi un pārtikuši Persijas līča un Tuvo Austrumu reģioni, spēcīga ekonomiskā atveseļošana, ilgtspējīga, cenas ziņā pieejama un droša energoapgāde, cieša sadarbība zaļās pārkārtošanās jomā un spēcīga atbildes reakcija uz globālām humanitārajām un attīstības vajadzībām; šajā sakarā atzinīgi vērtē attiecību normalizēšanos starp Kataru un tās kaimiņvalstīm; cildina Kataras lomu desmitiem tūkstošu cilvēku evakuācijā no Afganistānas pēc tam, kad 2021. gada septembrī varu valstī vardarbīgā ceļā pārņēma talibi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kataras valdībai un parlamentam, Starptautiskajai Futbola federācijai (FIFA), Eiropas Futbola asociāciju savienībai (UEFA), Starptautiskajai Darba organizācijai un ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV C 436, 24.11.2016., 42. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 23. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/105

---

P9_TA(2022)0406

Jaunā ES paplašināšanās stratēģija

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz jauno ES paplašināšanās stratēģiju (2022/2064(INI))

(2023/C 167/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu (LES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu (LES),

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas tika pieņemti 1993. gada 21. un 22. jūnijā Kopenhāgenā un ir zināmi arī kā Kopenhāgenas kritēriji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas tika pieņemti 1993. gada 21. un 22. jūnijā Kopenhāgenā un ir zināmi arī kā Kopenhāgenas kritēriji,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas 1997. gada 29. un 30. aprīlī pieņemti Vispārējo lietu Padomes sanāksmē par nosacījumu piemērošanu, lai izstrādātu saskaņotu ES stratēģiju attiecībām ar Rietumbalkānu reģiona valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas 1997. gada 29. un 30. aprīlī pieņemti Vispārējo lietu Padomes sanāksmē par nosacījumu piemērošanu, lai izstrādātu saskaņotu ES stratēģiju attiecībām ar Rietumbalkānu reģiona valstīm,

| — | ņemot vērā deklarāciju par Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai, ko pieņēma 2003. gada 21. jūnijā ES un Rietumbalkānu samitā Salonikos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai, ko pieņēma 2003. gada 21. jūnijā ES un Rietumbalkānu samitā Salonikos,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par šo jautājumu, jo īpaši 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par pievienošanās sarunu sākšanu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju (1), 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (2), rezolūciju par Komisijas 2021. gada ziņojumiem par kandidātvalstīm vai potenciālajām kandidātvalstīm un rezolūciju par 2022. gada 23. jūnija ziņojumu par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas kandidātvalsts statusu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par šo jautājumu, jo īpaši 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par pievienošanās sarunu sākšanu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju (1), 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (2), rezolūciju par Komisijas 2021. gada ziņojumiem par kandidātvalstīm vai potenciālajām kandidātvalstīm un rezolūciju par 2022. gada 23. jūnija ziņojumu par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas kandidātvalsts statusu (3),

| — | ņemot vērā ES 2016. gada globālo stratēģiju, kurā noteikts, ka uzticama paplašināšanās politika ir stratēģisks ieguldījums Eiropas drošībā un labklājībā un ka tā jau ir ievērojami veicinājusi mieru agrāk kara plosītās teritorijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada globālo stratēģiju, kurā noteikts, ka uzticama paplašināšanās politika ir stratēģisks ieguldījums Eiropas drošībā un labklājībā un ka tā jau ir ievērojami veicinājusi mieru agrāk kara plosītās teritorijās,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitus, kas notika Sofijā un Zagrebā 2018. gada 17. maijā un 2020. gada 6. maijā, un to attiecīgās deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitus, kas notika Sofijā un Zagrebā 2018. gada 17. maijā un 2020. gada 6. maijā, un to attiecīgās deklarācijas,

| — | ņemot vērā Brdo deklarāciju, kas pieņemta ES un Rietumbalkānu 2021. gada 6. oktobra samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Brdo deklarāciju, kas pieņemta ES un Rietumbalkānu 2021. gada 6. oktobra samitā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 30. maija secinājumus par Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 30. maija secinājumus par Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju,

| — | ņemot vērā Ukrainas, Moldovas un Gruzijas iesniegtos pieteikumus par pievienošanos ES un saistītos Komisijas pozitīvos atzinumus un Eiropadomes secinājumus, proti, 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumus par Eiropu plašākā nozīmē, Ukrainu, Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas dalības pieteikumiem, Rietumbalkāniem, ekonomikas jautājumiem, konferenci par Eiropas nākotni un ārējām attiecībām, ar kuriem kandidātvalsts statuss tika piešķirts Ukrainai un Moldovas Republikai un apliecināta gatavība tāpat rīkoties attiecībā uz Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas, Moldovas un Gruzijas iesniegtos pieteikumus par pievienošanos ES un saistītos Komisijas pozitīvos atzinumus un Eiropadomes secinājumus, proti, 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumus par Eiropu plašākā nozīmē, Ukrainu, Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas dalības pieteikumiem, Rietumbalkāniem, ekonomikas jautājumiem, konferenci par Eiropas nākotni un ārējām attiecībām, ar kuriem kandidātvalsts statuss tika piešķirts Ukrainai un Moldovas Republikai un apliecināta gatavība tāpat rīkoties attiecībā uz Gruziju,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. jūnija un 2019. gada 18. jūnija, 2020. gada 25. marta un 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, Padomes 2019. gada 15. jūlija un 2019. gada 14. oktobra secinājumus par Turcijas nelikumīgajām urbšanas darbībām Vidusjūras austrumdaļā, Eiropadomes 2019. gada 12. decembra, 2020. gada 1. un 2. oktobra un 2020. gada 15. un 16. oktobra secinājumus, ES ārlietu ministru 2020. gada 15. maija paziņojumu un viņu 2020. gada 14. augusta videokonferences par stāvokli Vidusjūras austrumdaļā galvenos rezultātus, kā arī ES ārlietu ministru 2020. gada 27. un 28. augusta neoficiālās Gimnihas sanāksmes iznākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. jūnija un 2019. gada 18. jūnija, 2020. gada 25. marta un 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, Padomes 2019. gada 15. jūlija un 2019. gada 14. oktobra secinājumus par Turcijas nelikumīgajām urbšanas darbībām Vidusjūras austrumdaļā, Eiropadomes 2019. gada 12. decembra, 2020. gada 1. un 2. oktobra un 2020. gada 15. un 16. oktobra secinājumus, ES ārlietu ministru 2020. gada 15. maija paziņojumu un viņu 2020. gada 14. augusta videokonferences par stāvokli Vidusjūras austrumdaļā galvenos rezultātus, kā arī ES ārlietu ministru 2020. gada 27. un 28. augusta neoficiālās Gimnihas sanāksmes iznākumu,

| — | ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (4), tostarp attiecībā uz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, kas stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī, un ar to saistīto asociācijas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (4), tostarp attiecībā uz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, kas stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī, un ar to saistīto asociācijas programmu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu 01/2022 “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu 01/2022 “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 3. jūnija Īpašo ziņojumu 09/2021 “Dezinformācija, kas skar Eiropas Savienību, tiek apkarota, bet nav iegrožota”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 3. jūnija Īpašo ziņojumu 09/2021 “Dezinformācija, kas skar Eiropas Savienību, tiek apkarota, bet nav iegrožota”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 13. jūlija secinājumus “Veicināt vērtības un noteikumos balstītu paneiropas sadarbību un atbalstīt revitalizētu Eiropas Padomi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 13. jūlija secinājumus “Veicināt vērtības un noteikumos balstītu paneiropas sadarbību un atbalstīt revitalizētu Eiropas Padomi”,

| — | ņemot vērā 2022. gada 21. martā Padomes oficiāli apstiprināto Stratēģisko kompasu drošībai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 21. martā Padomes oficiāli apstiprināto Stratēģisko kompasu drošībai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā 2022. gada 12. jūnijā pieņemto politisko vienošanos par principiem, kas nodrošinātu funkcionālu Bosniju un Hercegovinu, kas virzās uz Eiropu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 12. jūnijā pieņemto politisko vienošanos par principiem, kas nodrošinātu funkcionālu Bosniju un Hercegovinu, kas virzās uz Eiropu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par 2021. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par 2021. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu Līgumus (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu Līgumus (7),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES ārpolitiku un drošības un aizsardzības politiku pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES ārpolitiku un drošības un aizsardzības politiku pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 118. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0251/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0251/2022),

| A. | tā kā paplašināšanās ir visefektīvākais ES ārpolitikas instruments un viena no veiksmīgākajām Savienības rīcībpolitikām, un tā joprojām ir stratēģisks, uz nākotni vērsts ieguldījums Eiropas kontinenta mierā, drošībā, stabilitātē un labklājībā; tā kā, ņemot vērā arvien pieaugošos draudus, ko Krievija rada mieram un stabilitātei Eiropā, pastiprināta paplašināšanās politika joprojām ir spēcīgākais ES rīcībā esošais ģeopolitiskais instruments; |
| --- | --- |

A.

tā kā paplašināšanās ir visefektīvākais ES ārpolitikas instruments un viena no veiksmīgākajām Savienības rīcībpolitikām, un tā joprojām ir stratēģisks, uz nākotni vērsts ieguldījums Eiropas kontinenta mierā, drošībā, stabilitātē un labklājībā; tā kā, ņemot vērā arvien pieaugošos draudus, ko Krievija rada mieram un stabilitātei Eiropā, pastiprināta paplašināšanās politika joprojām ir spēcīgākais ES rīcībā esošais ģeopolitiskais instruments;

| B. | tā kā paplašināšanās ir visām pusēm izdevīgs process un ir bijis ļoti efektīvs un veiksmīgs instruments nepieciešamo reformu veicināšanai gan ES, gan pieteikuma iesniedzējās valstīs, palīdzot veicināt demokrātiskas pārmaiņas; tā kā tās efektivitāte gadu gaitā ir ievērojami samazinājusies, jo ES nav izpildījusi savus solījumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā paplašināšanās ir visām pusēm izdevīgs process un ir bijis ļoti efektīvs un veiksmīgs instruments nepieciešamo reformu veicināšanai gan ES, gan pieteikuma iesniedzējās valstīs, palīdzot veicināt demokrātiskas pārmaiņas; tā kā tās efektivitāte gadu gaitā ir ievērojami samazinājusies, jo ES nav izpildījusi savus solījumus;

| C. | tā kā paplašināšanās politika nebūtu jāuzskata par tikai politisku, administratīvu vai tehnokrātisku procesu, bet tai būtu jākļūst dinamiskākai un vairāk vērstai uz sabiedrību, jo pievienošanās sarunas ietver pakāpenisku ES vērtību un rīcībpolitiku pārnesi un stiprināšanu kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā paplašināšanās politika nebūtu jāuzskata par tikai politisku, administratīvu vai tehnokrātisku procesu, bet tai būtu jākļūst dinamiskākai un vairāk vērstai uz sabiedrību, jo pievienošanās sarunas ietver pakāpenisku ES vērtību un rīcībpolitiku pārnesi un stiprināšanu kandidātvalstīs;

| D. | tā kā ES ir apņēmusies atbalstīt kandidātvalstis un potenciālās ES kandidātvalstis, kas ievēro ES kopīgās vērtības; tā kā ES joprojām ir Rietumbalkānu valstu galvenā tirdzniecības partnere un nodrošina lielākos ieguldījumus un finansiālo palīdzību, izmantojot IPA III, Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) “Eiropa pasaulē” un makrofinansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir apņēmusies atbalstīt kandidātvalstis un potenciālās ES kandidātvalstis, kas ievēro ES kopīgās vērtības; tā kā ES joprojām ir Rietumbalkānu valstu galvenā tirdzniecības partnere un nodrošina lielākos ieguldījumus un finansiālo palīdzību, izmantojot IPA III, Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) “Eiropa pasaulē” un makrofinansiālo palīdzību;

| E. | tā kā ES būtu visaptveroši jāpārskata tās paplašināšanās politikas ticamība un efektivitāte, vienlaikus īstenojot reformas un pilnveidojot sevi, jo īpaši tās iestāžu darbību, politiku un balsošanas procedūras; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES būtu visaptveroši jāpārskata tās paplašināšanās politikas ticamība un efektivitāte, vienlaikus īstenojot reformas un pilnveidojot sevi, jo īpaši tās iestāžu darbību, politiku un balsošanas procedūras;

| F. | tā kā ir vajadzīgs jauns, skaidri noteikts un stratēģiski, politiski un ģeopolitiski fokusēts impulss, politiska apņemšanās un redzējums, lai pārvarētu pašreizējo situāciju, risinātu ar pēdējo desmit gadu laikā raksturīgo ES politiskās gribas trūkumu saistīto jautājumu un no jauna aktivizētu paplašināšanās procesu ES un jo īpaši kandidātvalstīs, vienlaikus nodrošinot tā nepārtrauktību, konsekvenci, uzticamību un ietekmi, sniedzot taustāmus rezultātus valstīs, kas piedalās paplašināšanās procesā, īstenojot konkrētas reformas un izpildot kritērijus atbilstīgi jaunajai paplašināšanās metodikai; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir vajadzīgs jauns, skaidri noteikts un stratēģiski, politiski un ģeopolitiski fokusēts impulss, politiska apņemšanās un redzējums, lai pārvarētu pašreizējo situāciju, risinātu ar pēdējo desmit gadu laikā raksturīgo ES politiskās gribas trūkumu saistīto jautājumu un no jauna aktivizētu paplašināšanās procesu ES un jo īpaši kandidātvalstīs, vienlaikus nodrošinot tā nepārtrauktību, konsekvenci, uzticamību un ietekmi, sniedzot taustāmus rezultātus valstīs, kas piedalās paplašināšanās procesā, īstenojot konkrētas reformas un izpildot kritērijus atbilstīgi jaunajai paplašināšanās metodikai;

| G. | tā kā Eiropas Parlaments joprojām ir pievienošanās sarunvalstu uzticams partneris un atbalsta paplašināšanās procesu, veicinot iestāžu un sociālekonomiskās reformas iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlaments joprojām ir pievienošanās sarunvalstu uzticams partneris un atbalsta paplašināšanās procesu, veicinot iestāžu un sociālekonomiskās reformas iedzīvotāju interesēs;

| H. | tā kā Padome iekšēju šķēršļu dēļ dažos pēdējos gados ir pievīlusi paplašināšanās procesā iesaistītās valstis, bloķējot pievienošanās procesu un nepildot ES sen dotos solījumus, kas izraisījis kavēšanos saistībā ar pievienošanās sarunu uzsākšanu ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju, kā arī vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu, neskatoties uz to, ka šīs valstis ir izpildījušas prasītos kritērijus, ko ir apliecinājusi Komisija; tā kā ES nevēlēšanās iesaistīties un uzticamības trūkums pēdējos gados ir radījis vakuumu, tādējādi paverot iespējas Krievijai, Ķīnai un citiem ļaunprātīgiem trešiem rīcībspēkiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Padome iekšēju šķēršļu dēļ dažos pēdējos gados ir pievīlusi paplašināšanās procesā iesaistītās valstis, bloķējot pievienošanās procesu un nepildot ES sen dotos solījumus, kas izraisījis kavēšanos saistībā ar pievienošanās sarunu uzsākšanu ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju, kā arī vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu, neskatoties uz to, ka šīs valstis ir izpildījušas prasītos kritērijus, ko ir apliecinājusi Komisija; tā kā ES nevēlēšanās iesaistīties un uzticamības trūkums pēdējos gados ir radījis vakuumu, tādējādi paverot iespējas Krievijai, Ķīnai un citiem ļaunprātīgiem trešiem rīcībspēkiem;

| I. | tā kā vēl viens ierobežotā progresa iemesls ir paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs vērojamais dažu politisko līderu patiesas politiskās gribas trūkums īstenot fundamentālas reformas, jo viņu sniegtie paziņojumi ne vienmēr ir bijuši samērīgi ar reformu līmeni attiecīgo valstu pievienošanās procesā; |
| --- | --- |

I.

tā kā vēl viens ierobežotā progresa iemesls ir paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs vērojamais dažu politisko līderu patiesas politiskās gribas trūkums īstenot fundamentālas reformas, jo viņu sniegtie paziņojumi ne vienmēr ir bijuši samērīgi ar reformu līmeni attiecīgo valstu pievienošanās procesā;

| J. | tā kā paplašināšanās politika ir jāatjaunina, lai tā kļūtu elastīgāka, dinamiskāka un lielākā mērā vērsta uz atzinību, ņemot vērā gan politisko realitāti, gan jauno ģeopolitisko kontekstu, ko radījis Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu, vienlaikus saglabājot uz nopelniem balstīto pievienošanās procesu; tā kā, lai palielinātu ES paplašināšanās politikas efektivitāti, tajā spēcīga koncentrēšanās uz pamatjautājumiem — tiesiskumu, demokrātijas standartiem, ekonomikas reformām, pamattiesībām un brīvībām — ir jāapvieno ar kandidātvalstu pakāpenisku iesaistīšanos dažādās ES integrācijas jomās, uzskatāmi un stabili virzoties uz pilntiesīgu dalību, lai saglabātu reformu impulsu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā paplašināšanās politika ir jāatjaunina, lai tā kļūtu elastīgāka, dinamiskāka un lielākā mērā vērsta uz atzinību, ņemot vērā gan politisko realitāti, gan jauno ģeopolitisko kontekstu, ko radījis Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu, vienlaikus saglabājot uz nopelniem balstīto pievienošanās procesu; tā kā, lai palielinātu ES paplašināšanās politikas efektivitāti, tajā spēcīga koncentrēšanās uz pamatjautājumiem — tiesiskumu, demokrātijas standartiem, ekonomikas reformām, pamattiesībām un brīvībām — ir jāapvieno ar kandidātvalstu pakāpenisku iesaistīšanos dažādās ES integrācijas jomās, uzskatāmi un stabili virzoties uz pilntiesīgu dalību, lai saglabātu reformu impulsu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs;

| K. | tā kā jaunajai ES paplašināšanās stratēģijai būtu stingri jābalstās uz principu, ka katra valsts var brīvi izvēlēties savu ceļu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta notiekošajā procesā ar Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstīm; tā kā trešām personām nevajadzētu atļaut šantažēt vai apdraudēt ES, tām apgalvojot, ka ES paplašināšanās ir vērsta pret tām; |
| --- | --- |

K.

tā kā jaunajai ES paplašināšanās stratēģijai būtu stingri jābalstās uz principu, ka katra valsts var brīvi izvēlēties savu ceļu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta notiekošajā procesā ar Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstīm; tā kā trešām personām nevajadzētu atļaut šantažēt vai apdraudēt ES, tām apgalvojot, ka ES paplašināšanās ir vērsta pret tām;

| L. | tā kā ES pievienošanās sarunvalstis saskaras ar izaicinājumiem, ko rada ārvalstu ļaunprātīga iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas; tā kā pagātnes notikumi ir pierādījuši, ka nepaplašināšanās ir saistīta ar nopietnām stratēģiskām izmaksām un var apdraudēt drošību un stabilitāti mūsu kontinentā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES pievienošanās sarunvalstis saskaras ar izaicinājumiem, ko rada ārvalstu ļaunprātīga iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas; tā kā pagātnes notikumi ir pierādījuši, ka nepaplašināšanās ir saistīta ar nopietnām stratēģiskām izmaksām un var apdraudēt drošību un stabilitāti mūsu kontinentā;

| M. | tā kā transatlantiskā partnerība ir bijusi uzticama un pastāvīga platforma ES paplašināšanās atbalstam; tā kā Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir atkārtoti apstiprinājis šīs partnerības nozīmīgumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā transatlantiskā partnerība ir bijusi uzticama un pastāvīga platforma ES paplašināšanās atbalstam; tā kā Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir atkārtoti apstiprinājis šīs partnerības nozīmīgumu;

| N. | tā kā Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu pamudināja trīs valstis, ar kurām ES noslēgusi asociācijas nolīgumus, — Ukrainu, Gruziju un Moldovu — iesniegt pievienošanās pieteikumus, apliecinot savu tautu vēlmi dzīvot brīvās un demokrātiskās valstīs, kas ir stingri iesakņojušās Eiropas saimē; tā kā Komisija 2022. gada 17. jūnijā publicēja savus atzinumus par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pievienošanās pieteikumiem, iesakot Padomei visām trijām valstīm dot iespēju kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm, kā arī jo īpaši iesakot piešķirt kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovas Republikai, un Gruzijai pēc tam, kad tā būs izpildījusi konkrētus kritērijus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu pamudināja trīs valstis, ar kurām ES noslēgusi asociācijas nolīgumus, — Ukrainu, Gruziju un Moldovu — iesniegt pievienošanās pieteikumus, apliecinot savu tautu vēlmi dzīvot brīvās un demokrātiskās valstīs, kas ir stingri iesakņojušās Eiropas saimē; tā kā Komisija 2022. gada 17. jūnijā publicēja savus atzinumus par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pievienošanās pieteikumiem, iesakot Padomei visām trijām valstīm dot iespēju kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm, kā arī jo īpaši iesakot piešķirt kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovas Republikai, un Gruzijai pēc tam, kad tā būs izpildījusi konkrētus kritērijus;

| O. | tā kā Eiropadome 2022. gada 23. jūnijā Ukrainai un Moldovai piešķīra kandidātvalsts statusu un atzina Gruzijas integrācijas Eiropā izredzes; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropadome 2022. gada 23. jūnijā Ukrainai un Moldovai piešķīra kandidātvalsts statusu un atzina Gruzijas integrācijas Eiropā izredzes;

| P. | tā kā Rietumbalkāni ir stratēģiskas un ģeopolitiskas konkurences telpa un dažas tās valstis ir pakļautas destabilizācijas riskam, apdraudot mūsu kontinenta drošību un stabilitāti; tā kā trešās valstis ekspluatē šo neaizsargātību, tostarp izmantojot stratēģiskas investīcijas un dezinformācijas kampaņas; tā kā pievienošanās sarunvalstu stabilitāte, drošība un demokrātiska noturība ir cieši saistīta ar ES drošību, stabilitāti un demokrātisko noturību; |
| --- | --- |

P.

tā kā Rietumbalkāni ir stratēģiskas un ģeopolitiskas konkurences telpa un dažas tās valstis ir pakļautas destabilizācijas riskam, apdraudot mūsu kontinenta drošību un stabilitāti; tā kā trešās valstis ekspluatē šo neaizsargātību, tostarp izmantojot stratēģiskas investīcijas un dezinformācijas kampaņas; tā kā pievienošanās sarunvalstu stabilitāte, drošība un demokrātiska noturība ir cieši saistīta ar ES drošību, stabilitāti un demokrātisko noturību;

| Q. | tā kā Eiropadome 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumos pauda pilnīgu un nepārprotamu apņemšanos atbalstīt Rietumbalkānu ES perspektīvu un aicināja paātrināt pievienošanās procesu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropadome 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumos pauda pilnīgu un nepārprotamu apņemšanos atbalstīt Rietumbalkānu ES perspektīvu un aicināja paātrināt pievienošanās procesu;

| R. | tā kā Stratēģiskajā kompasā drošībai un aizsardzībai Padome uzsvēra, ka Rietumbalkānu valstīm ir jāturpina gūt jūtamu progresu tiesiskuma un reformu jomā, pamatojoties uz Eiropas vērtībām, noteikumiem un standartiem, lai virzītos uz priekšu savā ceļā uz Eiropu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Stratēģiskajā kompasā drošībai un aizsardzībai Padome uzsvēra, ka Rietumbalkānu valstīm ir jāturpina gūt jūtamu progresu tiesiskuma un reformu jomā, pamatojoties uz Eiropas vērtībām, noteikumiem un standartiem, lai virzītos uz priekšu savā ceļā uz Eiropu;

| S. | tā kā Padomes lēmums būtu jāatbalsta ar konkrētu rīcības plānu, kas ne tikai ietver no kandidātvalstīm gaidītos rezultātus, bet arī nodrošina, ka Moldovas Republika un Ukraina saņem visu nepieciešamo atbalstu, lai kļūtu par ES dalībvalstīm; tā kā šim plānam būtu arī jāsniedz Gruzijai skaidrs ceļvedis ar konkrētām prasībām, kas tai jāizpilda, lai tai piešķirtu kandidātvalsts statusu un izredzes pievienoties ES; |
| --- | --- |

S.

tā kā Padomes lēmums būtu jāatbalsta ar konkrētu rīcības plānu, kas ne tikai ietver no kandidātvalstīm gaidītos rezultātus, bet arī nodrošina, ka Moldovas Republika un Ukraina saņem visu nepieciešamo atbalstu, lai kļūtu par ES dalībvalstīm; tā kā šim plānam būtu arī jāsniedz Gruzijai skaidrs ceļvedis ar konkrētām prasībām, kas tai jāizpilda, lai tai piešķirtu kandidātvalsts statusu un izredzes pievienoties ES;

| T. | tā kā Krievijas enerģētikas karš un Ukrainas kritiskās infrastruktūras iznīcināšana ir saasinājusi kandidātvalstu atkarību un neaizsargātību, akcentējot iespēju un steidzamo vajadzību pēc būtiska un tūlītēja ES finansiālā atbalsta, kā arī investīcijām ilgtermiņa ilgtspējīgā enerģētikas starpsavienojumā ar ES, enerģijas dažādošanā un stratēģiskajā autonomijā; |
| --- | --- |

T.

tā kā Krievijas enerģētikas karš un Ukrainas kritiskās infrastruktūras iznīcināšana ir saasinājusi kandidātvalstu atkarību un neaizsargātību, akcentējot iespēju un steidzamo vajadzību pēc būtiska un tūlītēja ES finansiālā atbalsta, kā arī investīcijām ilgtermiņa ilgtspējīgā enerģētikas starpsavienojumā ar ES, enerģijas dažādošanā un stratēģiskajā autonomijā;

| U. | tā kā Turcija ir ES kandidātvalsts; tā kā Turcija joprojām ir ļoti attālināta no ES vērtībām un tās normatīvā satvara un šī plaisa paplašinās tādās pamatjomās kā starptautisko tiesību ievērošana, tiesiskums, cilvēktiesības, individuālās brīvības, pilsoniskās tiesības un vārda brīvība, kā arī labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība; |
| --- | --- |

U.

tā kā Turcija ir ES kandidātvalsts; tā kā Turcija joprojām ir ļoti attālināta no ES vērtībām un tās normatīvā satvara un šī plaisa paplašinās tādās pamatjomās kā starptautisko tiesību ievērošana, tiesiskums, cilvēktiesības, individuālās brīvības, pilsoniskās tiesības un vārda brīvība, kā arī labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība;

| V. | tā kā katra paplašināšanās procesā iesaistītā valsts jāvērtē pēc tās nopelniem, un virzībai uz dalību ES jābūt balstītai uz pastāvīgu un neatgriezenisku progresu, kas panākts, veicot nepieciešamās reformas saistībā ar ES, jo īpaši tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

V.

tā kā katra paplašināšanās procesā iesaistītā valsts jāvērtē pēc tās nopelniem, un virzībai uz dalību ES jābūt balstītai uz pastāvīgu un neatgriezenisku progresu, kas panākts, veicot nepieciešamās reformas saistībā ar ES, jo īpaši tiesiskuma jomā;

| W. | tā kā pievienošanās ES ir jāveic saskaņā ar LES 49. pantu, pamatojoties uz attiecīgo procedūru ievērošanu un ievērojot noteiktos kritērijus; |
| --- | --- |

W.

tā kā pievienošanās ES ir jāveic saskaņā ar LES 49. pantu, pamatojoties uz attiecīgo procedūru ievērošanu un ievērojot noteiktos kritērijus;

| X. | tā kā ES ir jāaizsargā savi principi un vērtības, paužot solidaritāti ar tiem, kuri aizstāv kopīgus ideālus; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ir jāaizsargā savi principi un vērtības, paužot solidaritāti ar tiem, kuri aizstāv kopīgus ideālus;

| Y. | tā kā ES vai valstīs, kuras vēlas kļūt par tās dalībvalstīm, nav vietas musinošai retorikai, genocīda noliegumam vai jebkuras puses kara noziedznieku glorificēšanai; tā kā vienošanās par pagātni ir vienīgais veids, kā panākt patiesu izlīgumu, kam ir izšķiroša nozīme plaukstošai sabiedrībai un veiksmīgai integrācijai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ES vai valstīs, kuras vēlas kļūt par tās dalībvalstīm, nav vietas musinošai retorikai, genocīda noliegumam vai jebkuras puses kara noziedznieku glorificēšanai; tā kā vienošanās par pagātni ir vienīgais veids, kā panākt patiesu izlīgumu, kam ir izšķiroša nozīme plaukstošai sabiedrībai un veiksmīgai integrācijai;

| 1. | sniedz Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

1.

Ģeopolitiskais konteksts un Eiropas Savienības nākotne un kohēzija

| a) | atzīt, ka ES labklājība un drošība balstās uz tās spēju aizstāvēt un veicināt mieru, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, pamatbrīvības un vērtības un uz noteikumiem balstītu daudzpusējo kārtību, cita starpā tās kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

a)

atzīt, ka ES labklājība un drošība balstās uz tās spēju aizstāvēt un veicināt mieru, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, pamatbrīvības un vērtības un uz noteikumiem balstītu daudzpusējo kārtību, cita starpā tās kaimiņvalstīs;

| b) | sekmēt ES paplašināšanās politiku kā vienīgo efektīvāko ES instrumentu, kas var nodrošināt mieru, labklājību un pamatvērtības Eiropas kontinentā; |
| --- | --- |

b)

sekmēt ES paplašināšanās politiku kā vienīgo efektīvāko ES instrumentu, kas var nodrošināt mieru, labklājību un pamatvērtības Eiropas kontinentā;

| c) | saglabāt ES ģeostratēģisko un ģeopolitisko nozīmīgumu un uzticamību, uzlabojot dalībvalstu integrāciju un sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem, jo īpaši kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kopējās ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomā un racionalizējot lēmumu pieņemšanas procesus, lai kļūtu par uzticamāku un efektīvāku globālo procesu dalībnieku, vienlaikus uzlabojot tās iekšpolitikas darbību un pārredzamību un tādējādi nodrošinot, ka kandidātvalstis to var vienkārši pieņemt; |
| --- | --- |

c)

saglabāt ES ģeostratēģisko un ģeopolitisko nozīmīgumu un uzticamību, uzlabojot dalībvalstu integrāciju un sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem, jo īpaši kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kopējās ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomā un racionalizējot lēmumu pieņemšanas procesus, lai kļūtu par uzticamāku un efektīvāku globālo procesu dalībnieku, vienlaikus uzlabojot tās iekšpolitikas darbību un pārredzamību un tādējādi nodrošinot, ka kandidātvalstis to var vienkārši pieņemt;

| d) | uzlabot ES spēju rīkoties, reformējot lēmumu pieņemšanu, tostarp ieviešot kvalificēta vairākuma balsošanu jomās, kas saistītas ar pievienošanās procesu, un nodrošinot paplašinātas Savienības efektīvu darbību kopumā; atcelt vienprātības nosacījumu, lemjot par sarunu procesa uzsākšanu kopumā, kā arī par atsevišķu sarunu kopu un nodaļu atvēršanu un slēgšanu; |
| --- | --- |

d)

uzlabot ES spēju rīkoties, reformējot lēmumu pieņemšanu, tostarp ieviešot kvalificēta vairākuma balsošanu jomās, kas saistītas ar pievienošanās procesu, un nodrošinot paplašinātas Savienības efektīvu darbību kopumā; atcelt vienprātības nosacījumu, lemjot par sarunu procesa uzsākšanu kopumā, kā arī par atsevišķu sarunu kopu un nodaļu atvēršanu un slēgšanu;

| e) | atzīt ES pārveidojošo spēku visā integrācijas procesā un iepriekšējās sekmīgajās ES paplašināšanās kārtas; sniegt pozitīvus rezultātus gan Rietumbalkānu pieteikuma iesniedzējām valstīm stabilizācijas un asociācijas procesā, gan Austrumu partnerības pieteikuma iesniedzējām valstīm asociācijas procesā; |
| --- | --- |

e)

atzīt ES pārveidojošo spēku visā integrācijas procesā un iepriekšējās sekmīgajās ES paplašināšanās kārtas; sniegt pozitīvus rezultātus gan Rietumbalkānu pieteikuma iesniedzējām valstīm stabilizācijas un asociācijas procesā, gan Austrumu partnerības pieteikuma iesniedzējām valstīm asociācijas procesā;

| f) | atzīt, ka ES ir jāpalielina savas paplašināšanās politikas efektivitāte, jāuzlabo paplašināšanās stratēģija un jāveic ES paplašināšanās spēju un perspektīvu rūpīgs kritisks izvērtējums un pārskatīšana, kā arī jāuzlabo tā, izmantojot jauno ES paplašināšanās stratēģiju, tostarp nosakot skaidrus un pārredzamus politikas mērķus un īstenojot nepieciešamās un savlaicīgās institucionālās reformas, vienlaikus apstiprinot, ka pilnīga pievienošanās ES ir neaizstājama un ka paplašināšanās process veicinās ļoti gaidītās ES reformas; |
| --- | --- |

f)

atzīt, ka ES ir jāpalielina savas paplašināšanās politikas efektivitāte, jāuzlabo paplašināšanās stratēģija un jāveic ES paplašināšanās spēju un perspektīvu rūpīgs kritisks izvērtējums un pārskatīšana, kā arī jāuzlabo tā, izmantojot jauno ES paplašināšanās stratēģiju, tostarp nosakot skaidrus un pārredzamus politikas mērķus un īstenojot nepieciešamās un savlaicīgās institucionālās reformas, vienlaikus apstiprinot, ka pilnīga pievienošanās ES ir neaizstājama un ka paplašināšanās process veicinās ļoti gaidītās ES reformas;

| g) | atkārtoti apstiprināt Kopenhāgenas kritēriju pamatotību un ES integrācijas spējas nozīmīgumu; iesaistīt kandidātvalstis diskusijās par ES reformām; turpināt regulāri rīkot samitus ar Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstīm, lai stiprinātu politisko atbildību un uzlabotu paplašināšanās procesa vadību; īstenot Komisijas ieceri sākt nepieciešamos sagatavošanās darbus, lai atklātu Eiropas konventu, un atzīt, cik svarīgi ir tā panākumi, lai efektīvi īstenotu ES paplašināšanos; |
| --- | --- |

g)

atkārtoti apstiprināt Kopenhāgenas kritēriju pamatotību un ES integrācijas spējas nozīmīgumu; iesaistīt kandidātvalstis diskusijās par ES reformām; turpināt regulāri rīkot samitus ar Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstīm, lai stiprinātu politisko atbildību un uzlabotu paplašināšanās procesa vadību; īstenot Komisijas ieceri sākt nepieciešamos sagatavošanās darbus, lai atklātu Eiropas konventu, un atzīt, cik svarīgi ir tā panākumi, lai efektīvi īstenotu ES paplašināšanos;

| h) | nodrošināt, ka ES joprojām ir Eiropas valstu kopiena, kas attīstās un ir atvērta tādu līdzīgi domājošu demokrātiju uzņemšanai, kurām ir kopīgas vērtības, principi un intereses un kuras tos pilnībā aizsargā, un kuras ievēro ES Līgumus; |
| --- | --- |

h)

nodrošināt, ka ES joprojām ir Eiropas valstu kopiena, kas attīstās un ir atvērta tādu līdzīgi domājošu demokrātiju uzņemšanai, kurām ir kopīgas vērtības, principi un intereses un kuras tos pilnībā aizsargā, un kuras ievēro ES Līgumus;

| i) | stiprināt dalībvalstu apņemšanos paplašināt ES, izpildot ES saistības pret Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstīm; īstenot ES paplašināšanos kā uz nopelniem balstītu politisku procesu; atkārtoti apstiprināt to neierobežoto politisko gribu turpināt Austrumu partnerības valstu pievienošanās procesu un saglabāt to ilglaicīgo apņemšanos attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, kas tika pausta 2003. gada Saloniku samitā un 1993. gada Kopenhāgenas samitā; nodrošināt, ka nebūs citas alternatīvas pievienošanās procesam; |
| --- | --- |

i)

stiprināt dalībvalstu apņemšanos paplašināt ES, izpildot ES saistības pret Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstīm; īstenot ES paplašināšanos kā uz nopelniem balstītu politisku procesu; atkārtoti apstiprināt to neierobežoto politisko gribu turpināt Austrumu partnerības valstu pievienošanās procesu un saglabāt to ilglaicīgo apņemšanos attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, kas tika pausta 2003. gada Saloniku samitā un 1993. gada Kopenhāgenas samitā; nodrošināt, ka nebūs citas alternatīvas pievienošanās procesam;

| j) | mudināt dalībvalstis aktīvi iesaistīties paplašināšanās procesā, lai nodrošinātu tā mērķu sasniegšanu, izmantojot tā jauno metodiku, apvienojot nosacījumus un tehniskās un finansiālās palīdzības instrumentus kandidātvalstīm; pastiprināt gan ES dalībvalstu, gan kandidātvalstu pilsoniskās sabiedrības un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti pievienošanās procesā; |
| --- | --- |

j)

mudināt dalībvalstis aktīvi iesaistīties paplašināšanās procesā, lai nodrošinātu tā mērķu sasniegšanu, izmantojot tā jauno metodiku, apvienojot nosacījumus un tehniskās un finansiālās palīdzības instrumentus kandidātvalstīm; pastiprināt gan ES dalībvalstu, gan kandidātvalstu pilsoniskās sabiedrības un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti pievienošanās procesā;

| k) | izvairīties no neatrisinātu divpusēju un reģionālu strīdu izmantošanas nolūkā bloķēt kandidātvalstu pievienošanās procesus un pieņemt oficiālu mehānismu šo strīdu atrisināšanai un izšķiršanai, lai atbalstītu to atrisināšanu, neskarot pievienošanos ES, jo tie var kavēt Eiropas politikas īstenošanu un vājināt ES reģionālo un globālo ietekmi; |
| --- | --- |

k)

izvairīties no neatrisinātu divpusēju un reģionālu strīdu izmantošanas nolūkā bloķēt kandidātvalstu pievienošanās procesus un pieņemt oficiālu mehānismu šo strīdu atrisināšanai un izšķiršanai, lai atbalstītu to atrisināšanu, neskarot pievienošanos ES, jo tie var kavēt Eiropas politikas īstenošanu un vājināt ES reģionālo un globālo ietekmi;

| l) | atzīt — tas, ka dalībvalstis izmanto divpusējus jautājumus savās interesēs, ir pretrunā ES Līgumu garam; strādāt pie tā, lai panāktu reģionālo sadarbību un veicinātu Eiropas vērtības; |
| --- | --- |

l)

atzīt — tas, ka dalībvalstis izmanto divpusējus jautājumus savās interesēs, ir pretrunā ES Līgumu garam; strādāt pie tā, lai panāktu reģionālo sadarbību un veicinātu Eiropas vērtības;

| m) | stiprināt stratēģisko komunikāciju un sniegt attiecīgu informāciju par paplašināšanās radītajiem savstarpējiem ieguvumiem un iespējām gan pievienošanās sarunvalstīs, gan dalībvalstīs, lai vēl vairāk palielinātu atbalstu un uzlabotu izpratni par pievienošanās procesu, jo īpaši ārpus lielākajām pilsētām, īpašu uzmanību pievēršot demokrātijai, tiesiskumam un iedzīvotāju labklājībai; uzlabot ES finansējuma un tā nodrošināto reālo rezultātu pamanāmību paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs; |
| --- | --- |

m)

stiprināt stratēģisko komunikāciju un sniegt attiecīgu informāciju par paplašināšanās radītajiem savstarpējiem ieguvumiem un iespējām gan pievienošanās sarunvalstīs, gan dalībvalstīs, lai vēl vairāk palielinātu atbalstu un uzlabotu izpratni par pievienošanās procesu, jo īpaši ārpus lielākajām pilsētām, īpašu uzmanību pievēršot demokrātijai, tiesiskumam un iedzīvotāju labklājībai; uzlabot ES finansējuma un tā nodrošināto reālo rezultātu pamanāmību paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs;

| n) | īstenot stratēģisku un proaktīvu rīcību, lai apkarotu hibrīddraudus un novērstu trešo pušu iejaukšanos pievienošanās sarunvalstu politiskajos, vēlēšanu un citos demokrātiskos procesos, jo īpaši ļaunprātīgas darbības ar mērķi manipulēt ar sabiedrības viedokli un apdraudēt Eiropas integrāciju; palielināt noturību pret dezinformāciju un graujošām kampaņām, kas vērstas uz demokrātisko procesu graušanu un šķelšanās veidošanu, un mudināt kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis veikt izšķirošus pasākumus, lai vērstos pret manipulatīvu dezinformāciju, ļaunprātīgu propagandu un citiem hibrīddraudiem; |
| --- | --- |

n)

īstenot stratēģisku un proaktīvu rīcību, lai apkarotu hibrīddraudus un novērstu trešo pušu iejaukšanos pievienošanās sarunvalstu politiskajos, vēlēšanu un citos demokrātiskos procesos, jo īpaši ļaunprātīgas darbības ar mērķi manipulēt ar sabiedrības viedokli un apdraudēt Eiropas integrāciju; palielināt noturību pret dezinformāciju un graujošām kampaņām, kas vērstas uz demokrātisko procesu graušanu un šķelšanās veidošanu, un mudināt kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis veikt izšķirošus pasākumus, lai vērstos pret manipulatīvu dezinformāciju, ļaunprātīgu propagandu un citiem hibrīddraudiem;

Pievienošanās process

| o) | pārvarēt paplašināšanās strupceļu, ko panāktu, koriģējot pievienošanās procesu, lai skaidri definētu politiskos un sociālekonomiskos mērķus, pilnībā izmantojot jauno paplašināšanās metodiku, lai palielinātu tā uzticamību, paredzamību un dinamismu; apsvērt iespēju iecelt ES galvenos sarunu vedējus sarunu īstenošanai saskaņā ar plašām sarunu pilnvarām, kuri arī atskaitīsies Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

o)

pārvarēt paplašināšanās strupceļu, ko panāktu, koriģējot pievienošanās procesu, lai skaidri definētu politiskos un sociālekonomiskos mērķus, pilnībā izmantojot jauno paplašināšanās metodiku, lai palielinātu tā uzticamību, paredzamību un dinamismu; apsvērt iespēju iecelt ES galvenos sarunu vedējus sarunu īstenošanai saskaņā ar plašām sarunu pilnvarām, kuri arī atskaitīsies Eiropas Parlamentam;

| p) | paātrināt to valstu integrāciju, kuras demonstrē stratēģisku ievirzi un nelokāmu apņemšanos īstenot reformas, kas saistītas ar ES, demokrātisku konsolidāciju, pamatvērtības un ārpolitikas saskaņošanu, tostarp attiecībā uz sankcijām; |
| --- | --- |

p)

paātrināt to valstu integrāciju, kuras demonstrē stratēģisku ievirzi un nelokāmu apņemšanos īstenot reformas, kas saistītas ar ES, demokrātisku konsolidāciju, pamatvērtības un ārpolitikas saskaņošanu, tostarp attiecībā uz sankcijām;

| q) | nodrošināt, ka katras valsts progress ceļā uz pievienošanos tiek novērtēts, ņemot vērā tās nopelnus un to, cik lielā mērā tā ir pieņēmusi un īstenojusi fundamentālas reformas un ES acquis; pārorientēt pievienošanās procesu uz pilsoņiem; |
| --- | --- |

q)

nodrošināt, ka katras valsts progress ceļā uz pievienošanos tiek novērtēts, ņemot vērā tās nopelnus un to, cik lielā mērā tā ir pieņēmusi un īstenojusi fundamentālas reformas un ES acquis; pārorientēt pievienošanās procesu uz pilsoņiem;

| r) | katrai konkrētajai pievienošanās sarunvalstij piedāvāt uz pievienošanos vērstus konkrētu un skaidru pasākumu ceļvežus, kā arī regulāri sniegt atgriezenisko saiti par sasniegtajiem rezultātiem, tā vēl vairāk uzlabojot pārskatīto paplašināšanās metodiku; nostiprināt Komisijas jauno metodiku kā ilglaicīgu politikas pielāgojumu; |
| --- | --- |

r)

katrai konkrētajai pievienošanās sarunvalstij piedāvāt uz pievienošanos vērstus konkrētu un skaidru pasākumu ceļvežus, kā arī regulāri sniegt atgriezenisko saiti par sasniegtajiem rezultātiem, tā vēl vairāk uzlabojot pārskatīto paplašināšanās metodiku; nostiprināt Komisijas jauno metodiku kā ilglaicīgu politikas pielāgojumu;

| s) | piemērot skaidrus, pārredzamus un konsekventus izpildes kritērijus, tostarp termiņus, uzlabot progresa izvērtēšanu un nodrošināt konsekventu un nepārtrauktu politisko un tehnisko atbalstu visā pievienošanās procesā, balstoties uz individuālo sniegumu; uzlabot Komisijas ziņojumu kvalitāti, saprotamību un pieejamību, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu; sistemātiski un pārredzami regulāri ziņot par progresa trūkumu vai atkāpšanos, cita starpā paredzot skaidrus novērtēšanas nosacījumus un rādītājus, ar kuriem mēra nopietnu vai ilgstošu stagnāciju vai regresu; noteikt skaidrus termiņus sarunu pabeigšanai ar pievienošanās sarunvalstīm vēlākais līdz pašreizējās desmitgades beigām; |
| --- | --- |

s)

piemērot skaidrus, pārredzamus un konsekventus izpildes kritērijus, tostarp termiņus, uzlabot progresa izvērtēšanu un nodrošināt konsekventu un nepārtrauktu politisko un tehnisko atbalstu visā pievienošanās procesā, balstoties uz individuālo sniegumu; uzlabot Komisijas ziņojumu kvalitāti, saprotamību un pieejamību, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu; sistemātiski un pārredzami regulāri ziņot par progresa trūkumu vai atkāpšanos, cita starpā paredzot skaidrus novērtēšanas nosacījumus un rādītājus, ar kuriem mēra nopietnu vai ilgstošu stagnāciju vai regresu; noteikt skaidrus termiņus sarunu pabeigšanai ar pievienošanās sarunvalstīm vēlākais līdz pašreizējās desmitgades beigām;

| t) | pastiprināt politiskos, ekonomiskos un tehniskos stimulus attiecībā uz pievienošanās sarunvalstīm, nodrošinot, ka starpposma integrācijas pasākumi nevis aizstāj, bet gan veicina galīgo mērķi, proti, kļūt par ES dalībvalsti; |
| --- | --- |

t)

pastiprināt politiskos, ekonomiskos un tehniskos stimulus attiecībā uz pievienošanās sarunvalstīm, nodrošinot, ka starpposma integrācijas pasākumi nevis aizstāj, bet gan veicina galīgo mērķi, proti, kļūt par ES dalībvalsti;

| u) | ar plašāku pakāpenisku integrēšanu attiecīgajās ES rīcībpolitikās, iniciatīvās un vienotajā tirgū, tostarp attiecībā uz piekļuvi ES fondiem attiecīgajās jomās, atalgot kandidātvalstis par panākto ilgtspējīgu progresu, dodot iespēju iedzīvotājiem izmantot priekšrocības, kas rodas visā pievienošanās procesā un ne tikai pēc tā pabeigšanas; strādāt pie tā, lai samazinātu attīstības atšķirības starp dalībvalstīm un ES kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

u)

ar plašāku pakāpenisku integrēšanu attiecīgajās ES rīcībpolitikās, iniciatīvās un vienotajā tirgū, tostarp attiecībā uz piekļuvi ES fondiem attiecīgajās jomās, atalgot kandidātvalstis par panākto ilgtspējīgu progresu, dodot iespēju iedzīvotājiem izmantot priekšrocības, kas rodas visā pievienošanās procesā un ne tikai pēc tā pabeigšanas; strādāt pie tā, lai samazinātu attīstības atšķirības starp dalībvalstīm un ES kandidātvalstīm;

| v) | nodrošināt, ka integrācija ES vienotajā tirgū un citās jomās ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un jūtamu progresu reformu jomā, vienlaikus reālajā laikā piemērojot sankcijas par atkāpšanos vai nepamatotu kavēšanos reformu procesā, jo īpaši tādās jomās kā demokrātija, plašsaziņas līdzekļu brīvība, cīņa pret korupciju, cilvēktiesības un tiesiskums; |
| --- | --- |

v)

nodrošināt, ka integrācija ES vienotajā tirgū un citās jomās ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un jūtamu progresu reformu jomā, vienlaikus reālajā laikā piemērojot sankcijas par atkāpšanos vai nepamatotu kavēšanos reformu procesā, jo īpaši tādās jomās kā demokrātija, plašsaziņas līdzekļu brīvība, cīņa pret korupciju, cilvēktiesības un tiesiskums;

| w) | paplašināt kandidātvalstu iespējas piedalīties ES iestāžu darbā un novērot to; |
| --- | --- |

w)

paplašināt kandidātvalstu iespējas piedalīties ES iestāžu darbā un novērot to;

| x) | izveidot pastiprinātu strukturētu politisko dialogu ar asociētajām valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, tostarp valstu vadītāju tikšanās Eiropadomes ietvaros; sākt nozaru sadarbību ar pievienošanās sarunvalstīm un pastiprināt paraugprakses apmaiņu, lai veicinātu turpmāku ekonomisko integrāciju un tiesību aktu saskaņošanu un veicinātu pakāpenisku integrāciju; |
| --- | --- |

x)

izveidot pastiprinātu strukturētu politisko dialogu ar asociētajām valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, tostarp valstu vadītāju tikšanās Eiropadomes ietvaros; sākt nozaru sadarbību ar pievienošanās sarunvalstīm un pastiprināt paraugprakses apmaiņu, lai veicinātu turpmāku ekonomisko integrāciju un tiesību aktu saskaņošanu un veicinātu pakāpenisku integrāciju;

| y) | atzīt pastāvošo starpvaldību struktūru un forumu, piemēram, Adrijas un Jonijas iniciatīvas, Centrāleiropas iniciatīvas un Berlīnes procesa, nozīmi un veicināt sinerģiju to starpā, lai izvērstu daudzpusējās attiecības starp Rietumbalkānu valstīm un dalībvalstīm integrācijas veicināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

y)

atzīt pastāvošo starpvaldību struktūru un forumu, piemēram, Adrijas un Jonijas iniciatīvas, Centrāleiropas iniciatīvas un Berlīnes procesa, nozīmi un veicināt sinerģiju to starpā, lai izvērstu daudzpusējās attiecības starp Rietumbalkānu valstīm un dalībvalstīm integrācijas veicināšanas nolūkā;

| z) | atzinīgi vērtē to, ka pirmajās starpvaldību konferencēs ar Albānijas Republiku un Ziemeļmaķedonijas Republiku, kas notika 2022. gada 19. jūlijā, tika sāktas jau sen iekavētās pievienošanās sarunas; laikus atzīt Rietumbalkānu valstu sasniegumus, tostarp nekavējoties piešķirot Kosovai vīzu režīma atvieglojumus; |
| --- | --- |

z)

atzinīgi vērtē to, ka pirmajās starpvaldību konferencēs ar Albānijas Republiku un Ziemeļmaķedonijas Republiku, kas notika 2022. gada 19. jūlijā, tika sāktas jau sen iekavētās pievienošanās sarunas; laikus atzīt Rietumbalkānu valstu sasniegumus, tostarp nekavējoties piešķirot Kosovai vīzu režīma atvieglojumus;

| aa) | mudināt un atbalstīt Bosniju un Hercegovinu tās tiesiskā un institucionālā satvara uzlabošanā, lai nodrošinātu jēgpilnu progresu 14 galveno prioritāšu īstenošanā, kā atkārtoti uzsvērts Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumos; šajā sakarībā Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu ar nosacījumiem kandidātvalsts statusa piešķiršanai Bosnijai un Hercegovinai, tādējādi sniedzot skaidru vēstījumu par atbalstu un nepārprotamu apņemšanos attiecībā uz tās integrācijas Eiropā izredzēm un sperot soli uz priekšu valsts un visa reģiona stabilizācijā, un aicina Eiropadomi pēc iespējas drīz veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ieteikumu; |
| --- | --- |

aa)

mudināt un atbalstīt Bosniju un Hercegovinu tās tiesiskā un institucionālā satvara uzlabošanā, lai nodrošinātu jēgpilnu progresu 14 galveno prioritāšu īstenošanā, kā atkārtoti uzsvērts Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumos; šajā sakarībā Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu ar nosacījumiem kandidātvalsts statusa piešķiršanai Bosnijai un Hercegovinai, tādējādi sniedzot skaidru vēstījumu par atbalstu un nepārprotamu apņemšanos attiecībā uz tās integrācijas Eiropā izredzēm un sperot soli uz priekšu valsts un visa reģiona stabilizācijā, un aicina Eiropadomi pēc iespējas drīz veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ieteikumu;

| ab) | uzsver, ka ir jāpanāk skaidrs progress galveno reformu īstenošanā, lai piešķirtu kandidātvalsts statusu; |
| --- | --- |

ab)

uzsver, ka ir jāpanāk skaidrs progress galveno reformu īstenošanā, lai piešķirtu kandidātvalsts statusu;

| ac) | turpināt veicināt un atbalstīt Melnkalnes — ES pievienošanās procesa līderes — pievienošanās paātrināšanu; palīdzēt valstij izpildīt visus vajadzīgos nosacījumus, cita starpā nosakot sarunu sadaļu slēgšanas kritērijus; aicināt ņemt vērā valsts daudznacionālo identitāti; šajā sakarībā Eiropas Parlaments pauž bažas par pastāvīgo politisko krīzi Melnkalnē, kas jau ir negatīvi ietekmējusi un turpina negatīvi ietekmēt valsts virzību uz pievienošanos ES; atgādina, ka visas likumdošanas darbības ir jāsaskaņo ar valsts konstitūciju, jo tiesiskums ir viena no Eiropas pamatvērtībām un pamatprincipiem; |
| --- | --- |

ac)

turpināt veicināt un atbalstīt Melnkalnes — ES pievienošanās procesa līderes — pievienošanās paātrināšanu; palīdzēt valstij izpildīt visus vajadzīgos nosacījumus, cita starpā nosakot sarunu sadaļu slēgšanas kritērijus; aicināt ņemt vērā valsts daudznacionālo identitāti; šajā sakarībā Eiropas Parlaments pauž bažas par pastāvīgo politisko krīzi Melnkalnē, kas jau ir negatīvi ietekmējusi un turpina negatīvi ietekmēt valsts virzību uz pievienošanos ES; atgādina, ka visas likumdošanas darbības ir jāsaskaņo ar valsts konstitūciju, jo tiesiskums ir viena no Eiropas pamatvērtībām un pamatprincipiem;

| ad) | paust atzinību par Eiropadomes īpaši ātri pieņemto lēmumu par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pieteikumiem dalībai ES un turpināt sniegt tām politisku un tehnisku atbalstu saistībā ar Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu; aicināt visu trīs valstu valdības skaidri paust politisko apņemšanos īstenot savu tautu Eiropas centienus, ievērojami palielinot progresu attiecībā uz vērienīgām reformām, jo īpaši attiecībā uz prioritātēm, kas uzsvērtas Komisijas 2022. gada 17. jūnija atzinumos, lai pēc iespējas drīzāk efektīvi izpildītu kritērijus dalībai ES; apsvērt to, kā veicināt ar pievienošanos saistītās finansiālās un tehniskās palīdzības efektivitāti atbilstīgi minētajām reformu prioritātēm; |
| --- | --- |

ad)

paust atzinību par Eiropadomes īpaši ātri pieņemto lēmumu par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pieteikumiem dalībai ES un turpināt sniegt tām politisku un tehnisku atbalstu saistībā ar Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu; aicināt visu trīs valstu valdības skaidri paust politisko apņemšanos īstenot savu tautu Eiropas centienus, ievērojami palielinot progresu attiecībā uz vērienīgām reformām, jo īpaši attiecībā uz prioritātēm, kas uzsvērtas Komisijas 2022. gada 17. jūnija atzinumos, lai pēc iespējas drīzāk efektīvi izpildītu kritērijus dalībai ES; apsvērt to, kā veicināt ar pievienošanos saistītās finansiālās un tehniskās palīdzības efektivitāti atbilstīgi minētajām reformu prioritātēm;

| ae) | veicināt pastāvīgu un efektīvu asociācijas nolīgumu un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas īstenošanu ar Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju; pārskatīt ES Austrumu partnerības stratēģiju un veicināt reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

ae)

veicināt pastāvīgu un efektīvu asociācijas nolīgumu un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas īstenošanu ar Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju; pārskatīt ES Austrumu partnerības stratēģiju un veicināt reģionālo sadarbību;

| af) | atbalstīt Ukrainu un Moldovas Republiku, lai palīdzētu tām izpildīt Komisijas nosacījumus un tās turpinātu virzīties uz dalību ES, un atbalstīt Gruziju, lai palīdzētu tai veikt nepieciešamos pasākumus nolūkā iegūt kandidātvalsts statusu; īpašu uzmanību pievērst tiesu iestāžu neatkarībai, cīņai pret korupciju, demokrātiskai uzraudzībai, cilvēktiesībām un deoligarhizācijai; veicināt minēto valstu pāreju no Austrumu partnerības uz paplašināšanās satvaru, tostarp pāreju no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA); pietiekami palielināt IPA III kopējo budžetu, lai saglabātu finansējumu pašreizējiem IPA III līdzekļu saņēmējiem; |
| --- | --- |

af)

atbalstīt Ukrainu un Moldovas Republiku, lai palīdzētu tām izpildīt Komisijas nosacījumus un tās turpinātu virzīties uz dalību ES, un atbalstīt Gruziju, lai palīdzētu tai veikt nepieciešamos pasākumus nolūkā iegūt kandidātvalsts statusu; īpašu uzmanību pievērst tiesu iestāžu neatkarībai, cīņai pret korupciju, demokrātiskai uzraudzībai, cilvēktiesībām un deoligarhizācijai; veicināt minēto valstu pāreju no Austrumu partnerības uz paplašināšanās satvaru, tostarp pāreju no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA); pietiekami palielināt IPA III kopējo budžetu, lai saglabātu finansējumu pašreizējiem IPA III līdzekļu saņēmējiem;

| ag) | pastiprināt ES konstruktīvo sadarbību ar Serbijas un Kosovas iestādēm, lai Belgradas un Prištinas dialogā starp abām pusēm panāktu visaptverošu juridiski saistošu vienošanos par noregulējumu, kas balstīta uz savstarpēju atzīšanu, jo tas ir izšķiroši svarīgi abām valstīm lai turpinātu ceļu uz dalību ES un veicinātu stabilitāti, labklājību un attiecību normalizāciju reģionā; atkārtoti uzsvērt to, cik svarīgi ir Belgradas un Prištinas dialogā ātri, pārredzami un labticīgi risināt visus neatrisinātos jautājumos; |
| --- | --- |

ag)

pastiprināt ES konstruktīvo sadarbību ar Serbijas un Kosovas iestādēm, lai Belgradas un Prištinas dialogā starp abām pusēm panāktu visaptverošu juridiski saistošu vienošanos par noregulējumu, kas balstīta uz savstarpēju atzīšanu, jo tas ir izšķiroši svarīgi abām valstīm lai turpinātu ceļu uz dalību ES un veicinātu stabilitāti, labklājību un attiecību normalizāciju reģionā; atkārtoti uzsvērt to, cik svarīgi ir Belgradas un Prištinas dialogā ātri, pārredzami un labticīgi risināt visus neatrisinātos jautājumos;

| ah) | par prioritāti noteikt pievienošanās sarunvalstu politikas saskaņošanu ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku un pievienošanās sarunas ar Serbiju turpināt tikai tad, ja valsts atbalstīs ES sankcijas pret Krieviju un panāks ievērojamu progresu ar ES saistīto reformu jomā; aicināt Serbiju sistemātiski pieskaņoties ES ierobežojošajiem pasākumiem un vispārējai politikai attiecībā uz Krieviju, apliecināt progresu demokrātijas un tiesiskuma jomā un pieņemt ES vērtības un prioritātes; šajā sakarībā pārskatīt visu divpusējo un ES finansējumu Serbijai, kuru saņemtu Serbijas iestādes, jo īpaši visu finansējumu saistībā ar projektiem, kuri finansēti saskaņā ar Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, lai nodrošinātu, ka visi ES izdevumi pilnībā atbilst ES stratēģiskajiem mērķiem un interesēm; |
| --- | --- |

ah)

par prioritāti noteikt pievienošanās sarunvalstu politikas saskaņošanu ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku un pievienošanās sarunas ar Serbiju turpināt tikai tad, ja valsts atbalstīs ES sankcijas pret Krieviju un panāks ievērojamu progresu ar ES saistīto reformu jomā; aicināt Serbiju sistemātiski pieskaņoties ES ierobežojošajiem pasākumiem un vispārējai politikai attiecībā uz Krieviju, apliecināt progresu demokrātijas un tiesiskuma jomā un pieņemt ES vērtības un prioritātes; šajā sakarībā pārskatīt visu divpusējo un ES finansējumu Serbijai, kuru saņemtu Serbijas iestādes, jo īpaši visu finansējumu saistībā ar projektiem, kuri finansēti saskaņā ar Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, lai nodrošinātu, ka visi ES izdevumi pilnībā atbilst ES stratēģiskajiem mērķiem un interesēm;

| ai) | saskaņā ar sarunu programmu saglabāt iesaldēto pievienošanās sarunu ar Turciju statusu līdz brīdim, kad valsts patiesi iesaistīsies attiecībās ar ES un apliecinās skaidru un būtisku progresu pamatbrīvību, pilsonisko tiesību, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā, kā arī saistībā ar citām ar ES saistītām reformām, un pilnībā ievēros dalībvalstu teritoriālo integritāti, vienlaikus turpinot partnerību būtiskās kopīgu interešu jomās un turpinot sadarbību ekonomikas un kultūras jomā, jo īpaši ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

ai)

saskaņā ar sarunu programmu saglabāt iesaldēto pievienošanās sarunu ar Turciju statusu līdz brīdim, kad valsts patiesi iesaistīsies attiecībās ar ES un apliecinās skaidru un būtisku progresu pamatbrīvību, pilsonisko tiesību, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā, kā arī saistībā ar citām ar ES saistītām reformām, un pilnībā ievēros dalībvalstu teritoriālo integritāti, vienlaikus turpinot partnerību būtiskās kopīgu interešu jomās un turpinot sadarbību ekonomikas un kultūras jomā, jo īpaši ar pilsonisko sabiedrību;

| aj) | atzīt un atbalstīt proeiropeiskos centienus, ko īsteno Baltkrievijas tauta, kura vēlas dzīvot brīvā un demokrātiskā sabiedrībā, un oficiāli sadarboties ar Baltkrievijas demokrātisko opozīciju; |
| --- | --- |

aj)

atzīt un atbalstīt proeiropeiskos centienus, ko īsteno Baltkrievijas tauta, kura vēlas dzīvot brīvā un demokrātiskā sabiedrībā, un oficiāli sadarboties ar Baltkrievijas demokrātisko opozīciju;

Nosacījumi

| ak) | apstiprināt, ka saskaņā ar jauno metodiku demokrātiskajai pārveidei un tiesiskumam ir būtiska loma ES pievienošanās procesā; noteikt par prioritāti tiesu iestāžu neatkarību, reģionālo un tiesu iestāžu sadarbību, labu pārvaldību, cīņu pret korupciju, cilvēku tirdzniecību, dezinformāciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un organizēto noziedzību, tādas nepienācīgas ietekmes izskaušanu, ko oligarhi rada uz iestādēm, medijiem un ekonomiku, un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, dzimumu līdztiesības, pamatbrīvību un mediju brīvības, veicināšanu, kā būtiskus neapstrīdamus priekšnosacījumus virzībai uz ES; |
| --- | --- |

ak)

apstiprināt, ka saskaņā ar jauno metodiku demokrātiskajai pārveidei un tiesiskumam ir būtiska loma ES pievienošanās procesā; noteikt par prioritāti tiesu iestāžu neatkarību, reģionālo un tiesu iestāžu sadarbību, labu pārvaldību, cīņu pret korupciju, cilvēku tirdzniecību, dezinformāciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un organizēto noziedzību, tādas nepienācīgas ietekmes izskaušanu, ko oligarhi rada uz iestādēm, medijiem un ekonomiku, un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, dzimumu līdztiesības, pamatbrīvību un mediju brīvības, veicināšanu, kā būtiskus neapstrīdamus priekšnosacījumus virzībai uz ES;

| al) | stiprināt pilsoniskās sabiedrības, nevalstisko organizāciju un ekspertu iesaisti pievienošanās procesa uzraudzībā; atzīt un nostiprināt tās paplašināšanās stratēģijā to, ka tiesiskums, spēcīgas, neatkarīgas un demokrātiskas iestādes, plašsaziņas līdzekļu brīvība un aktīva pilsoniskā sabiedrība ir cieši saistītas ar demokrātijas noturību; |
| --- | --- |

al)

stiprināt pilsoniskās sabiedrības, nevalstisko organizāciju un ekspertu iesaisti pievienošanās procesa uzraudzībā; atzīt un nostiprināt tās paplašināšanās stratēģijā to, ka tiesiskums, spēcīgas, neatkarīgas un demokrātiskas iestādes, plašsaziņas līdzekļu brīvība un aktīva pilsoniskā sabiedrība ir cieši saistītas ar demokrātijas noturību;

| am) | īstenot ES cilvēktiesību sankciju režīmu (Eiropas Magņitska (Magnitsky) aktu) un paplašināt to, lai iekļautu sankcijas par korupcijas noziegumiem, attiecībā uz pievienošanās sarunvalstīm; |
| --- | --- |

am)

īstenot ES cilvēktiesību sankciju režīmu (Eiropas Magņitska (Magnitsky) aktu) un paplašināt to, lai iekļautu sankcijas par korupcijas noziegumiem, attiecībā uz pievienošanās sarunvalstīm;

| an) | nodrošināt, ka demokrātijas un juridiskie standarti netiek apdraudēti vai nepietiekami ņemti vērā ES iestādēs vai dalībvalstīs; atgādināt Eiropas komisāriem par viņu pienākumu attiecībā uz integritāti, rīcības brīvību un neatkarību saskaņā ar viņu rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

an)

nodrošināt, ka demokrātijas un juridiskie standarti netiek apdraudēti vai nepietiekami ņemti vērā ES iestādēs vai dalībvalstīs; atgādināt Eiropas komisāriem par viņu pienākumu attiecībā uz integritāti, rīcības brīvību un neatkarību saskaņā ar viņu rīcības kodeksu;

| ao) | uzlabot pirmspievienošanās palīdzības konsekvenci, efektivitāti, pamanāmību un pārredzamību, rūpīgi pārskatot prioritātes būtiskās IPA III finansējuma piešķiršanas jomās; veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus un izstrādāt pamatnostādnes par to, kā piemērot IPA III noteikumus par nosacītību, saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem tās 2022. gada 10. janvāra īpašajā ziņojumā par ES atbalstu tiesiskumam Rietumbalkānos; |
| --- | --- |

ao)

uzlabot pirmspievienošanās palīdzības konsekvenci, efektivitāti, pamanāmību un pārredzamību, rūpīgi pārskatot prioritātes būtiskās IPA III finansējuma piešķiršanas jomās; veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus un izstrādāt pamatnostādnes par to, kā piemērot IPA III noteikumus par nosacītību, saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem tās 2022. gada 10. janvāra īpašajā ziņojumā par ES atbalstu tiesiskumam Rietumbalkānos;

| ap) | iesniegt Eiropas Parlamentam pilnīgu un padziļinātu novērtējumu par visa pirmspievienošanās finansējuma izmantošanu, tostarp informāciju par finansējumu un projektiem atsevišķās reģiona valstīs no 2015. gada; |
| --- | --- |

ap)

iesniegt Eiropas Parlamentam pilnīgu un padziļinātu novērtējumu par visa pirmspievienošanās finansējuma izmantošanu, tostarp informāciju par finansējumu un projektiem atsevišķās reģiona valstīs no 2015. gada;

| aq) | stratēģiski piemērot mērķtiecīgus nosacījumus, pamatojoties uz skaidriem progresa kritērijiem, ar ko atalgotu par reformām un piemērotu sankcijas par regresu vai pastāvīgu progresa trūkumu; |
| --- | --- |

aq)

stratēģiski piemērot mērķtiecīgus nosacījumus, pamatojoties uz skaidriem progresa kritērijiem, ar ko atalgotu par reformām un piemērotu sankcijas par regresu vai pastāvīgu progresa trūkumu;

| ar) | visās pievienošanās sarunvalstīs stiprināt ziņošanu par tiesiskumu, pilnībā īstenojot un uzlabojot paplašināšanās metodiku un ikgadējo ziņošanas procesu un izveidojot uzraudzības, dialoga un brīdināšanas mehānismu, lai novērstu būtiskus trūkumus tiesiskuma jomā, sniedzot pozitīvus nosacījumus, ar ko nodrošinātu piekļuvi ES rīcībpolitikām, vai ieviešot negatīvus nosacījumus, ar ko apturētu pievienošanās sarunas un pirmspievienošanās finansējumu, jo īpaši nodrošinot Regulas (ES) 2021/1529 par IPA III attiecīgo noteikumu ātru un pilnīgu piemērošanu, un iespēju no jauna atvērt sarunu sadaļas sniegtu saskaņā ar atgriezeniskuma klauzulām, kā arī šajā procesā cieši iesaistot pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

ar)

visās pievienošanās sarunvalstīs stiprināt ziņošanu par tiesiskumu, pilnībā īstenojot un uzlabojot paplašināšanās metodiku un ikgadējo ziņošanas procesu un izveidojot uzraudzības, dialoga un brīdināšanas mehānismu, lai novērstu būtiskus trūkumus tiesiskuma jomā, sniedzot pozitīvus nosacījumus, ar ko nodrošinātu piekļuvi ES rīcībpolitikām, vai ieviešot negatīvus nosacījumus, ar ko apturētu pievienošanās sarunas un pirmspievienošanās finansējumu, jo īpaši nodrošinot Regulas (ES) 2021/1529 par IPA III attiecīgo noteikumu ātru un pilnīgu piemērošanu, un iespēju no jauna atvērt sarunu sadaļas sniegtu saskaņā ar atgriezeniskuma klauzulām, kā arī šajā procesā cieši iesaistot pilsonisko sabiedrību;

| as) | izveidot satvaru efektīvai sadarbībai starp Eiropas Prokuratūru (EPPO) un pievienošanās sarunvalstīm; mudināt ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis ātri noslēgt divpusējas darba vienošanās ar EPPO, lai veicinātu ciešu sadarbību un kriminālvajāšanu par ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, cita starpā norīkojot valstu sadarbības koordinatorus darbā EPPO; |
| --- | --- |

as)

izveidot satvaru efektīvai sadarbībai starp Eiropas Prokuratūru (EPPO) un pievienošanās sarunvalstīm; mudināt ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis ātri noslēgt divpusējas darba vienošanās ar EPPO, lai veicinātu ciešu sadarbību un kriminālvajāšanu par ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, cita starpā norīkojot valstu sadarbības koordinatorus darbā EPPO;

| at) | oficiāli novērtēt pievienošanās sarunvalstis, balstoties uz ES tiesiskuma mehānismu un ziņošanu un ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, izmantojot tos pašus rādītājus, kas attiecas uz dalībvalstīm, lai sniegtu objektīvu un skaidru priekšstatu par reālo situāciju nolūkā novērst pastāvīgu progresa trūkumu, nopietnus pārkāpumus un regresu; |
| --- | --- |

at)

oficiāli novērtēt pievienošanās sarunvalstis, balstoties uz ES tiesiskuma mehānismu un ziņošanu un ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, izmantojot tos pašus rādītājus, kas attiecas uz dalībvalstīm, lai sniegtu objektīvu un skaidru priekšstatu par reālo situāciju nolūkā novērst pastāvīgu progresa trūkumu, nopietnus pārkāpumus un regresu;

| au) | izveidot īpašu tiesiskuma darba grupu, kuras uzdevums būtu izstrādāt nozīmīgāku un efektīvāku atbalstu kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, aktīvi iesaistot dalībvalstu tiesnešus un prokurorus; nodrošināt, ka tiek panākta atbilstība ES kopīgajām vērtībām, piemērojot un stiprinot iekšējās procedūras, lai izlēmīgi risinātu problēmas saistībā ar tiesiskumu; |
| --- | --- |

au)

izveidot īpašu tiesiskuma darba grupu, kuras uzdevums būtu izstrādāt nozīmīgāku un efektīvāku atbalstu kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, aktīvi iesaistot dalībvalstu tiesnešus un prokurorus; nodrošināt, ka tiek panākta atbilstība ES kopīgajām vērtībām, piemērojot un stiprinot iekšējās procedūras, lai izlēmīgi risinātu problēmas saistībā ar tiesiskumu;

Demokrātiska un sociālekonomiska pārveide kandidātvalstīs

| av) | aktīvi iesaistīties politiskā plurālisma un iekļaušanas kultūras veicināšanā, kā arī konstruktīva politiskā dialoga un parlamentāro funkciju veicināšanā attiecībā uz tiesību aktiem, pārbaudi un pārraudzību; |
| --- | --- |

av)

aktīvi iesaistīties politiskā plurālisma un iekļaušanas kultūras veicināšanā, kā arī konstruktīva politiskā dialoga un parlamentāro funkciju veicināšanā attiecībā uz tiesību aktiem, pārbaudi un pārraudzību;

| aw) | veicināt vēlēšanu reformas, lai nodrošinātu neapstrīdamus brīvu un godīgu vēlēšanu procesus visās kandidātvalstīs un valstīs, kuras vēlas pievienoties ES, un stiprināt vēlēšanu procesu attiecībā uz EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroju, Venēcijas komisiju un citām starptautiskām saistībām, pienākumiem un standartiem, demokrātisko plurālismu, partiju iekšējo demokrātiju un iekšējā satvara pieņemšanu integritātes nodrošināšanai un korupcijas apkarošanai politiskajās partijās, partiju un mediju finansējuma pārredzamību, tiesu iestāžu un mediju neatkarību un brīvību, šos kritērijus nosakot par priekšnosacījumiem finansiālā atbalsta saņemšanai un turpmākam progresam pievienošanās procesā; |
| --- | --- |

aw)

veicināt vēlēšanu reformas, lai nodrošinātu neapstrīdamus brīvu un godīgu vēlēšanu procesus visās kandidātvalstīs un valstīs, kuras vēlas pievienoties ES, un stiprināt vēlēšanu procesu attiecībā uz EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroju, Venēcijas komisiju un citām starptautiskām saistībām, pienākumiem un standartiem, demokrātisko plurālismu, partiju iekšējo demokrātiju un iekšējā satvara pieņemšanu integritātes nodrošināšanai un korupcijas apkarošanai politiskajās partijās, partiju un mediju finansējuma pārredzamību, tiesu iestāžu un mediju neatkarību un brīvību, šos kritērijus nosakot par priekšnosacījumiem finansiālā atbalsta saņemšanai un turpmākam progresam pievienošanās procesā;

| ax) | regulāri veikt uzlabotas tiesiskuma ekspertu un vēlēšanu novērošanas misijas pievienošanās sarunvalstīs; |
| --- | --- |

ax)

regulāri veikt uzlabotas tiesiskuma ekspertu un vēlēšanu novērošanas misijas pievienošanās sarunvalstīs;

| ay) | rīkoties, lai novērstu naida runu, nomelnošanas kampaņas, draudus un iebiedēšanu, kas vērsta pret žurnālistiem un mediju elementiem, un uzstāt uz šādu nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, tādējādi nodrošinot žurnālistiem drošu vidi, vienlaikus risinot jautājumus par mediju koncentrāciju, politisko un ekonomisko spiedienu un pārredzamības trūkumu mediju īpašumtiesību jomā; turpināt sadarbību ar Eiropas Padomi, lai palīdzētu pievienošanās sarunvalstīm īstenot būtiskas reformas un apmācību; |
| --- | --- |

ay)

rīkoties, lai novērstu naida runu, nomelnošanas kampaņas, draudus un iebiedēšanu, kas vērsta pret žurnālistiem un mediju elementiem, un uzstāt uz šādu nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, tādējādi nodrošinot žurnālistiem drošu vidi, vienlaikus risinot jautājumus par mediju koncentrāciju, politisko un ekonomisko spiedienu un pārredzamības trūkumu mediju īpašumtiesību jomā; turpināt sadarbību ar Eiropas Padomi, lai palīdzētu pievienošanās sarunvalstīm īstenot būtiskas reformas un apmācību;

| az) | atbalstīt demokrātisko pārskatatbildību, uzlabot pārredzamību un iekļautību un stiprināt pievienošanās procesa parlamentāro dimensiju, jo īpaši parlamentāro pārraudzību; atbalstīt parlamenta darbu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs un veicināt Eiropas Parlamenta īstenotu pievienošanās procesa uzraudzību un demokrātijas atbalsta pasākumus, kā arī demokrātijas atbalsta mehānismus, piemēram, Žana Monē dialogu un partiju dialogu; atbalstīt jaunu politisko līderu paaudzi pievienošanās sarunvalstīs; |
| --- | --- |

az)

atbalstīt demokrātisko pārskatatbildību, uzlabot pārredzamību un iekļautību un stiprināt pievienošanās procesa parlamentāro dimensiju, jo īpaši parlamentāro pārraudzību; atbalstīt parlamenta darbu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs un veicināt Eiropas Parlamenta īstenotu pievienošanās procesa uzraudzību un demokrātijas atbalsta pasākumus, kā arī demokrātijas atbalsta mehānismus, piemēram, Žana Monē dialogu un partiju dialogu; atbalstīt jaunu politisko līderu paaudzi pievienošanās sarunvalstīs;

| ba) | nodrošināt, ka uzraudzības iestādes un citas neatkarīgas demokrātiskas struktūras var efektīvi veikt savus uzdevumus kandidātvalstu politiskajos procesos, kā paredzēts to attiecīgajās konstitūcijās; |
| --- | --- |

ba)

nodrošināt, ka uzraudzības iestādes un citas neatkarīgas demokrātiskas struktūras var efektīvi veikt savus uzdevumus kandidātvalstu politiskajos procesos, kā paredzēts to attiecīgajās konstitūcijās;

| bb) | veicināt divpusējas parlamentārās sanāksmes starp dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu parlamentiem un apsvērt iespējas, kā varētu paātrināt laiku, kad novērotāji no kandidātvalstīm var ieņemt vietu Eiropas Parlamentā, kā arī slēgt sarunas par konkrētām kopām; |
| --- | --- |

bb)

veicināt divpusējas parlamentārās sanāksmes starp dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu parlamentiem un apsvērt iespējas, kā varētu paātrināt laiku, kad novērotāji no kandidātvalstīm var ieņemt vietu Eiropas Parlamentā, kā arī slēgt sarunas par konkrētām kopām;

| bc) | nodrošināt, ka paplašināšanās process palīdz sasniegt demokrātijas konsolidācijas, institucionālās integritātes, ilgtermiņa izaugsmes un sociālekonomiskās kohēzijas mērķus, vienlaikus uzsverot tiešo saikni starp tiesiskumu un korupcijas apkarošanu un ilgtspējīgu un taisnīgu ekonomikas attīstību; pievērsties nepieciešamo pārmaiņu procesu negatīvās sociālās ietekmes mazināšanai kandidātvalstīs, gada ziņojumus papildinot ar informāciju par tiesību aktu tuvināšanu ES sociālās jomas acquis; rīkoties, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no kandidātvalstīm un veicināt intelektuālā darbaspēka atgriešanos tajās; |
| --- | --- |

bc)

nodrošināt, ka paplašināšanās process palīdz sasniegt demokrātijas konsolidācijas, institucionālās integritātes, ilgtermiņa izaugsmes un sociālekonomiskās kohēzijas mērķus, vienlaikus uzsverot tiešo saikni starp tiesiskumu un korupcijas apkarošanu un ilgtspējīgu un taisnīgu ekonomikas attīstību; pievērsties nepieciešamo pārmaiņu procesu negatīvās sociālās ietekmes mazināšanai kandidātvalstīs, gada ziņojumus papildinot ar informāciju par tiesību aktu tuvināšanu ES sociālās jomas acquis; rīkoties, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no kandidātvalstīm un veicināt intelektuālā darbaspēka atgriešanos tajās;

| bd) | ievērojami stiprināt centienus virzībā uz konfliktu atrisināšanu, uzticības vairošanu, ilgtspējīgu izlīgumu, tostarp kara noziegumu efektīvu un objektīvu iztiesāšanu, un to, lai nodrošinātu piekļuvi patiesībai, taisnīgumam un efektīvām un neselektīvām kompensācijām, cita starpā seksuālās vardarbības upuriem; veicināt valstu un starptautisko tiesu spriedumu pilnīgu izpildi un atbilstību starptautiskajām saistībām attiecībā uz kara noziegumiem un pazudušām personām, risinot jautājumu par kara noziedznieku glorificēšanu un vēstures revizionismu; |
| --- | --- |

bd)

ievērojami stiprināt centienus virzībā uz konfliktu atrisināšanu, uzticības vairošanu, ilgtspējīgu izlīgumu, tostarp kara noziegumu efektīvu un objektīvu iztiesāšanu, un to, lai nodrošinātu piekļuvi patiesībai, taisnīgumam un efektīvām un neselektīvām kompensācijām, cita starpā seksuālās vardarbības upuriem; veicināt valstu un starptautisko tiesu spriedumu pilnīgu izpildi un atbilstību starptautiskajām saistībām attiecībā uz kara noziegumiem un pazudušām personām, risinot jautājumu par kara noziedznieku glorificēšanu un vēstures revizionismu;

| be) | pastiprināt centienus, lai panāktu labas kaimiņattiecības, iekļaujošu un efektīvu sociālekonomisko sadarbību reģionālā līmenī un solidaritāti ES pievienošanās sarunvalstīs, kā arī reģionālo pārrobežu sadarbību starp ES dalībvalstīm un partnervalstīm pie ES ārējām robežām; veicināt ekonomikas konkurētspēju un sociālo kohēziju Rietumbalkānos, īstenojot strukturālas reformas un ieviešot reģionālas ekonomiskās sadarbības iniciatīvas, kas būtu pieņemamas visām sešām valstīm, cenšoties vēl vairāk pielāgoties ES standartiem un acquis un sekmējot ES integrācijas procesu; šajā sakarībā Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Berlīnes procesa samitā nesen panāktās vienošanās, jo īpaši reģionālās mobilitātes nolīgumu noslēgšanu par ceļošanas brīvību ar personas apliecībām un akadēmisko diplomu un profesionālās izglītības sertifikātu atzīšanu; paust stingrus iebildumus pret jebkādu reģionālās ekonomiskās sadarbības iniciatīvu, kas neaptver visas sešas Rietumbalkānu valstis un kas nav balstīta uz ES noteikumiem, piemēram, Atvērto Balkānu iniciatīvu; |
| --- | --- |

be)

pastiprināt centienus, lai panāktu labas kaimiņattiecības, iekļaujošu un efektīvu sociālekonomisko sadarbību reģionālā līmenī un solidaritāti ES pievienošanās sarunvalstīs, kā arī reģionālo pārrobežu sadarbību starp ES dalībvalstīm un partnervalstīm pie ES ārējām robežām; veicināt ekonomikas konkurētspēju un sociālo kohēziju Rietumbalkānos, īstenojot strukturālas reformas un ieviešot reģionālas ekonomiskās sadarbības iniciatīvas, kas būtu pieņemamas visām sešām valstīm, cenšoties vēl vairāk pielāgoties ES standartiem un acquis un sekmējot ES integrācijas procesu; šajā sakarībā Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Berlīnes procesa samitā nesen panāktās vienošanās, jo īpaši reģionālās mobilitātes nolīgumu noslēgšanu par ceļošanas brīvību ar personas apliecībām un akadēmisko diplomu un profesionālās izglītības sertifikātu atzīšanu; paust stingrus iebildumus pret jebkādu reģionālās ekonomiskās sadarbības iniciatīvu, kas neaptver visas sešas Rietumbalkānu valstis un kas nav balstīta uz ES noteikumiem, piemēram, Atvērto Balkānu iniciatīvu;

| bf) | uzsvērt, ka ir jāveido iekļaujoša sabiedrība, kurā nav diskriminācijas, rasisma, vardarbīga nacionālisma un ekstrēmisma; pievērsties minoritāšu, tostarp romu, LGBTIQ+ personu, etnisko un reliģisko kopienu un personu ar invaliditāti aizsardzībai, kā arī kultūras un valodu daudzveidības saglabāšanai; integrēt dzimumu līdztiesības aspektu un sieviešu un meiteņu tiesības, nodrošināt pilnvērtīgas iespējas sievietēm un jauniešiem un veikt ieguldījumus viņos, kā arī pastiprināt cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; |
| --- | --- |

bf)

uzsvērt, ka ir jāveido iekļaujoša sabiedrība, kurā nav diskriminācijas, rasisma, vardarbīga nacionālisma un ekstrēmisma; pievērsties minoritāšu, tostarp romu, LGBTIQ+ personu, etnisko un reliģisko kopienu un personu ar invaliditāti aizsardzībai, kā arī kultūras un valodu daudzveidības saglabāšanai; integrēt dzimumu līdztiesības aspektu un sieviešu un meiteņu tiesības, nodrošināt pilnvērtīgas iespējas sievietēm un jauniešiem un veikt ieguldījumus viņos, kā arī pastiprināt cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu;

| bg) | nosodīt cilvēktiesību pārkāpumus un nehumānu attieksmi pret patvēruma meklētājiem un migrantiem; rīkoties, lai nodrošinātu cilvēka cienīgus apstākļus aizturētajiem un ieslodzītajiem atbilstīgi starptautiskajiem standartiem; nosodīt spīdzināšanu un nesodāmību par nopietniem pārkāpumiem, ko veic tiesībaizsardzības iestādes; |
| --- | --- |

bg)

nosodīt cilvēktiesību pārkāpumus un nehumānu attieksmi pret patvēruma meklētājiem un migrantiem; rīkoties, lai nodrošinātu cilvēka cienīgus apstākļus aizturētajiem un ieslodzītajiem atbilstīgi starptautiskajiem standartiem; nosodīt spīdzināšanu un nesodāmību par nopietniem pārkāpumiem, ko veic tiesībaizsardzības iestādes;

| bh) | palielināt iedzīvotāju līdzdalību un pilsoniskās sabiedrības iesaisti paplašināšanās procesā, palielinot sadarbību ar aktīvu pilsonisko sabiedrību, atbalstu tai un tai paredzēto finansējumu; nodrošināt, ka pēc pievienošanās ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas turpina saņemt pienācīgu finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

bh)

palielināt iedzīvotāju līdzdalību un pilsoniskās sabiedrības iesaisti paplašināšanās procesā, palielinot sadarbību ar aktīvu pilsonisko sabiedrību, atbalstu tai un tai paredzēto finansējumu; nodrošināt, ka pēc pievienošanās ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas turpina saņemt pienācīgu finansiālo atbalstu;

| bi) | ieguldīt jauniešu un reģionālajā mobilitātē un savienojamībā, cita starpā nodrošinot programmas “Erasmus+” plašu pieejamību un palielinot tās budžetu, kā arī nodrošinot citu mobilitātes programmu plašu pieejamību studējošiem jauniešiem, speciālistiem un pētniekiem kandidātvalstīs; turklāt veicināt partnervalstu turpmāku integrāciju ES programmās, piemēram, “Erasmus+”, “Apvārsnis Eiropa” un “Radošā Eiropa”, un uzlabot sadarbības iespējas pašreizējo un turpmāko programmu ietvaros; strādāt, lai novērstu jauniešu bezdarbu; |
| --- | --- |

bi)

ieguldīt jauniešu un reģionālajā mobilitātē un savienojamībā, cita starpā nodrošinot programmas “Erasmus+” plašu pieejamību un palielinot tās budžetu, kā arī nodrošinot citu mobilitātes programmu plašu pieejamību studējošiem jauniešiem, speciālistiem un pētniekiem kandidātvalstīs; turklāt veicināt partnervalstu turpmāku integrāciju ES programmās, piemēram, “Erasmus+”, “Apvārsnis Eiropa” un “Radošā Eiropa”, un uzlabot sadarbības iespējas pašreizējo un turpmāko programmu ietvaros; strādāt, lai novērstu jauniešu bezdarbu;

| bj) | veicināt ES dalībvalstu un kandidātvalstu iedzīvotāju tiešus personiskus kontaktus un uzlabot jauniešu apmaiņas programmas; atzīt pārrobežu mobilitātes nozīmi šo kontaktu stiprināšanā un šai nolūkā veicināt pārrobežu infrastruktūras attīstību; stiprināt un, ja iespējams, palielināt ES un Rietumbalkānu valstu kopīgos centienus veicināt iedzīvotāju tiešus personiskus kontaktus un apmaiņu, lai veidotos savstarpēji pozitīvs priekšstats; |
| --- | --- |

bj)

veicināt ES dalībvalstu un kandidātvalstu iedzīvotāju tiešus personiskus kontaktus un uzlabot jauniešu apmaiņas programmas; atzīt pārrobežu mobilitātes nozīmi šo kontaktu stiprināšanā un šai nolūkā veicināt pārrobežu infrastruktūras attīstību; stiprināt un, ja iespējams, palielināt ES un Rietumbalkānu valstu kopīgos centienus veicināt iedzīvotāju tiešus personiskus kontaktus un apmaiņu, lai veidotos savstarpēji pozitīvs priekšstats;

| bk) | veicināt atbalstu ekonomiskajai attīstībai, tirgus ekonomikai, transporta savienojamībai, konkurētspējai un zaļās pārkārtošanās īstenošanai; |
| --- | --- |

bk)

veicināt atbalstu ekonomiskajai attīstībai, tirgus ekonomikai, transporta savienojamībai, konkurētspējai un zaļās pārkārtošanās īstenošanai;

| bl) | stiprināt partnerības starp kandidātvalstīm un ES, īstenojot nozīmīgus infrastruktūras projektus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ietvaros, vienlaikus palielinot finansiālo palīdzību kandidātvalstīm, lai likvidētu pārrobežu šķēršļus un attīstītu transporta savienojumus pasažieru un kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

bl)

stiprināt partnerības starp kandidātvalstīm un ES, īstenojot nozīmīgus infrastruktūras projektus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ietvaros, vienlaikus palielinot finansiālo palīdzību kandidātvalstīm, lai likvidētu pārrobežu šķēršļus un attīstītu transporta savienojumus pasažieru un kravu pārvadājumiem;

| bm) | sekmēt energoefektivitāti, savienojamību un pāreju uz tīru enerģiju, palielinot energoapgādes diversifikāciju un drošību, kā arī veicināt ilgtspējīgu attīstību; nodrošināt, ka enerģētiskā pārkārtošanās tiek īstenota taisnīgā un sociāli ilgtspējīgā veidā, ES un tās dalībvalstīm pienācīgi atbalstot neaizsargātas grupas; nekavējoties veikt pasākumus, lai panāktu kandidātvalstu ilgtermiņa un ilgtspējīgu savienojumu ar Eiropas enerģijas pārvades tīklu; mobilizēt ievērojamas investīcijas, lai atbalstītu vietējo atjaunojamo energoresursu risinājumu izstrādi; iekļaut kandidātvalstis ES enerģētikas politikas stratēģijās, īpašu uzmanību pievēršot tām valstīm, kuras ir ļoti atkarīgas no Krievijas gāzes un izjūt būtisku ietekmi sakarā ar to, ka izvēlējušās virzību uz Eiropu; |
| --- | --- |

bm)

sekmēt energoefektivitāti, savienojamību un pāreju uz tīru enerģiju, palielinot energoapgādes diversifikāciju un drošību, kā arī veicināt ilgtspējīgu attīstību; nodrošināt, ka enerģētiskā pārkārtošanās tiek īstenota taisnīgā un sociāli ilgtspējīgā veidā, ES un tās dalībvalstīm pienācīgi atbalstot neaizsargātas grupas; nekavējoties veikt pasākumus, lai panāktu kandidātvalstu ilgtermiņa un ilgtspējīgu savienojumu ar Eiropas enerģijas pārvades tīklu; mobilizēt ievērojamas investīcijas, lai atbalstītu vietējo atjaunojamo energoresursu risinājumu izstrādi; iekļaut kandidātvalstis ES enerģētikas politikas stratēģijās, īpašu uzmanību pievēršot tām valstīm, kuras ir ļoti atkarīgas no Krievijas gāzes un izjūt būtisku ietekmi sakarā ar to, ka izvēlējušās virzību uz Eiropu;

| bn) | īstenot ceļvedi viesabonēšanas maksas pakāpeniskai atcelšanai starp ES un pievienošanās sarunvalstīm; |
| --- | --- |

bn)

īstenot ceļvedi viesabonēšanas maksas pakāpeniskai atcelšanai starp ES un pievienošanās sarunvalstīm;

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un informatīvos nolūkos pievienošanās sarunvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 202, 28.5.2021., 86. lpp.

(2)  OV C 362, 8.9.2021., 129. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0249.

(4)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

(5)  OV L 330, 20.9.2021., 1. lpp.

(6)  OV C 342, 6.9.2022., 148. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0244.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0235.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/116 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/116

---

P9_TA(2022)0407

Stāvoklis Lībijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par stāvokli Lībijā (2021/2064(INI))

(2023/C 167/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 25. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 25. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 12. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 12. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 24. decembra paziņojumu par vēlēšanu atlikšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 24. decembra paziņojumu par vēlēšanu atlikšanu,

| — | ņemot vērā PV/AP 2021. gada 11. marta deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par jaunās nacionālās vienotības valdības apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2021. gada 11. marta deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par jaunās nacionālās vienotības valdības apstiprināšanu,

| — | ņemot vērā 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu un tās 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļa statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu un tās 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļa statusu,

| — | ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai (EUTF), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai (EUTF),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī (ANO Programma 2030. gadam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī (ANO Programma 2030. gadam),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas pieņemts ar dokumentu “decision1/CP.21” Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) un Pušu konferences, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme, 11. sesijā (CMP 11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas pieņemts ar dokumentu “decision1/CP.21” Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) un Pušu konferences, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme, 11. sesijā (CMP 11),

| — | ņemot vērā 1997. gada 18. septembra Konvencija par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 18. septembra Konvencija par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 30. maija Konvenciju par kasešu munīciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 30. maija Konvenciju par kasešu munīciju,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 1990. gada 1. jūlija Āfrikas Hartu par bērna tiesībām un labklājību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 1. jūlija Āfrikas Hartu par bērna tiesībām un labklājību,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 26. februāra rezolūciju un visas turpmākās rezolūcijas par ieroču embargo Lībijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 26. februāra rezolūciju un visas turpmākās rezolūcijas par ieroču embargo Lībijā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 29. aprīļa, 2022. gada 28. jūlija un 2022. gada 28. oktobra rezolūciju par Lībiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 29. aprīļa, 2022. gada 28. jūlija un 2022. gada 28. oktobra rezolūciju par Lībiju,

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra 2022. gada 20. maija ziņojumu par ANO Atbalsta misiju Lībijā (UNSMIL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra 2022. gada 20. maija ziņojumu par ANO Atbalsta misiju Lībijā (UNSMIL),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas prokurora 2022. gada 28. aprīļa 23. ziņojumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei saskaņā ar rezolūciju 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas prokurora 2022. gada 28. aprīļa 23. ziņojumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei saskaņā ar rezolūciju 1970 (2011),

| — | ņemot vērā ANO 2020. gada ceļvedi “For the Preparatory Phase of a Comprehensive Solution” (“Visaptveroša risinājuma sagatavošanas posmam”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2020. gada ceļvedi “For the Preparatory Phase of a Comprehensive Solution” (“Visaptveroša risinājuma sagatavošanas posmam”),

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2020. gada 22. jūnija rezolūciju par faktu vākšanas misijas izveidi Lībijā un 2022. gada 8. jūlija rezolūciju, ar ko par deviņiem mēnešiem pagarina tās pilnvaru termiņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2020. gada 22. jūnija rezolūciju par faktu vākšanas misijas izveidi Lībijā un 2022. gada 8. jūlija rezolūciju, ar ko par deviņiem mēnešiem pagarina tās pilnvaru termiņu,

| — | ņemot vērā Neatkarīgās faktu vākšanas misijas Lībijā 2021. gada 29. novembra, 2022. gada 23. marta, 2022. gada 27. jūnija un 2022. gada 1. jūlija ziņojumus ANO Cilvēktiesību padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Neatkarīgās faktu vākšanas misijas Lībijā 2021. gada 29. novembra, 2022. gada 23. marta, 2022. gada 27. jūnija un 2022. gada 1. jūlija ziņojumus ANO Cilvēktiesību padomei,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Lībiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Lībiju (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 118. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0252/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0252/2022),

| A. | tā kā pēdējo desmit gadu laikā dziļa sašķeltība un konfrontācija starp galvenajām Lībijas ieinteresētajām personām, ko vēl vairāk saasināja ārvalstu dalībnieku iejaukšanās, ir novedusi pie nepārtrauktas cīņas par varu un būtiski kavējusi nacionālā izlīguma procesu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējo desmit gadu laikā dziļa sašķeltība un konfrontācija starp galvenajām Lībijas ieinteresētajām personām, ko vēl vairāk saasināja ārvalstu dalībnieku iejaukšanās, ir novedusi pie nepārtrauktas cīņas par varu un būtiski kavējusi nacionālā izlīguma procesu;

| B. | tā kā 2020. gada novembrī UNSMIL palīdzēja organizēt Lībijas Politiskā dialoga foruma (LPDF) pirmo kārtu, kurā piedalījās 75 Lībijas dalībnieki, kas pārstāv visu Lībijas sabiedrības sociālo un politisko spektru; tā kā LPDF vienojās par ceļvedi uzticamām, iekļaujošām un demokrātiskām valsts vēlēšanām, kas notiktu 2021. gada 24. decembrī; tā kā 2021. gada februārī LPDF ievēlēja Abdul Hamid Dbeibeh par Nacionālās vienotības pagaidu valdības vadītāju; tā kā tas, ka Lībijas Pārstāvju palāta, kas 2021. gada martā atradās Tobrukā, apstiprināja Nacionālās vienotības valdības (GNU) izveidi, un tas uz laiku valstī novērsa politisko strupceļu un strīdīgās leģitimitātes situāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada novembrī UNSMIL palīdzēja organizēt Lībijas Politiskā dialoga foruma (LPDF) pirmo kārtu, kurā piedalījās 75 Lībijas dalībnieki, kas pārstāv visu Lībijas sabiedrības sociālo un politisko spektru; tā kā LPDF vienojās par ceļvedi uzticamām, iekļaujošām un demokrātiskām valsts vēlēšanām, kas notiktu 2021. gada 24. decembrī; tā kā 2021. gada februārī LPDF ievēlēja Abdul Hamid Dbeibeh par Nacionālās vienotības pagaidu valdības vadītāju; tā kā tas, ka Lībijas Pārstāvju palāta, kas 2021. gada martā atradās Tobrukā, apstiprināja Nacionālās vienotības valdības (GNU) izveidi, un tas uz laiku valstī novērsa politisko strupceļu un strīdīgās leģitimitātes situāciju;

| C. | tā kā 2022. gada janvārī Pārstāvju palāta paziņoja, ka GNU pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada decembrī; tā kā pēc tam Pārstāvju palāta 2022. gada februārī par premjerministru iecēla bijušo iekšlietu ministru Fathi Bashagha; tā kā GNU vadītāji noraidīja Fathi Bashagha iecelšanu amatā un tai sekojošo jaunas valdības izveidi un neatkāpās no amata; tā kā GNU joprojām ir vienīgā valdība, ko atzinusi starptautiskā sabiedrība; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2022. gada janvārī Pārstāvju palāta paziņoja, ka GNU pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada decembrī; tā kā pēc tam Pārstāvju palāta 2022. gada februārī par premjerministru iecēla bijušo iekšlietu ministru Fathi Bashagha; tā kā GNU vadītāji noraidīja Fathi Bashagha iecelšanu amatā un tai sekojošo jaunas valdības izveidi un neatkāpās no amata; tā kā GNU joprojām ir vienīgā valdība, ko atzinusi starptautiskā sabiedrība;

| D. | tā kā, kopš 2021. gada beigās uz nenoteiktu laiku tika atliktas vēlēšanas, situācija Lībijā ir pasliktinājusies vēl vairāk, jo īpaši tāpēc, ka nebija iepriekšējas vienošanās par vēlēšanu juridisko pamatu un kandidātu pārbaudes kritērijiem, kā arī tāpēc, ka prioritāte netika piešķirta pamata garantijām uzticamu un pārredzamu vēlēšanu norisei, padziļinot politisko strupceļu un šķelšanos valstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā, kopš 2021. gada beigās uz nenoteiktu laiku tika atliktas vēlēšanas, situācija Lībijā ir pasliktinājusies vēl vairāk, jo īpaši tāpēc, ka nebija iepriekšējas vienošanās par vēlēšanu juridisko pamatu un kandidātu pārbaudes kritērijiem, kā arī tāpēc, ka prioritāte netika piešķirta pamata garantijām uzticamu un pārredzamu vēlēšanu norisei, padziļinot politisko strupceļu un šķelšanos valstī;

| E. | tā kā vēlēšanu atlikšana ir likusi dziļi vilties vairāk nekā 2,8 miljoniem Lībijas pilsoņu, kuri bija reģistrējušies balsošanai, jo īpaši vīlušies ir gados jaunie vēlētāji un pastāv risks, ka vēl vairāk mazināsies uzticēšanās valsts iestādēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā vēlēšanu atlikšana ir likusi dziļi vilties vairāk nekā 2,8 miljoniem Lībijas pilsoņu, kuri bija reģistrējušies balsošanai, jo īpaši vīlušies ir gados jaunie vēlētāji un pastāv risks, ka vēl vairāk mazināsies uzticēšanās valsts iestādēm;

| F. | tā kā, neraugoties uz 2022. gada jūnijā notikušās un ANO vadītajās sarunās starp Lībijas Pārstāvju palātu un Valsts Augstās padomes likumdošanas struktūrām Kairā un Ženēvā tika panākts bezprecedenta konsenss vairākos ilglaicīgos jautājumos, tostarp attiecībā uz vietu sadalījumu starp abām likumdošanas palātām, varas sadalījumu starp dažādām izpildiestādēm un provinču nodalīšanu, tajās neizdevās panākt vienošanos par plaši atbalstītu konstitūciju vai vēlēšanu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz 2022. gada jūnijā notikušās un ANO vadītajās sarunās starp Lībijas Pārstāvju palātu un Valsts Augstās padomes likumdošanas struktūrām Kairā un Ženēvā tika panākts bezprecedenta konsenss vairākos ilglaicīgos jautājumos, tostarp attiecībā uz vietu sadalījumu starp abām likumdošanas palātām, varas sadalījumu starp dažādām izpildiestādēm un provinču nodalīšanu, tajās neizdevās panākt vienošanos par plaši atbalstītu konstitūciju vai vēlēšanu tiesisko regulējumu;

| G. | tā kā vēlēšanas nevar būt pašmērķis, bet tās jāpapildina ar būtiskām politiskām, ekonomiskām un institucionālām reformām; tā kā sieviešu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, pašvaldību un vietējo ieinteresēto personu iesaistīšanai ir būtiska nozīme funkcionējošas valsts veidošanā un pienācīgas pārvaldības nodrošināšanā Lībijā; tā kā visām Lībijas partijām būtu jāiesaistās īstenā dialogā, lai rastu izeju no pašreizējā politiskā strupceļa un domstarpību risināšanā neizmantotu spēku; tā kā Lībijas ieinteresētās personas nav apņēmušās izstrādāt jaunu kopīgu ceļvedi par vēlēšanām, un tas, šķiet, liecina par kopīgu interešu trūkumu attiecībā uz funkcionējošu un reprezentatīvu politisko iestāžu izveidi; |
| --- | --- |

G.

tā kā vēlēšanas nevar būt pašmērķis, bet tās jāpapildina ar būtiskām politiskām, ekonomiskām un institucionālām reformām; tā kā sieviešu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, pašvaldību un vietējo ieinteresēto personu iesaistīšanai ir būtiska nozīme funkcionējošas valsts veidošanā un pienācīgas pārvaldības nodrošināšanā Lībijā; tā kā visām Lībijas partijām būtu jāiesaistās īstenā dialogā, lai rastu izeju no pašreizējā politiskā strupceļa un domstarpību risināšanā neizmantotu spēku; tā kā Lībijas ieinteresētās personas nav apņēmušās izstrādāt jaunu kopīgu ceļvedi par vēlēšanām, un tas, šķiet, liecina par kopīgu interešu trūkumu attiecībā uz funkcionējošu un reprezentatīvu politisko iestāžu izveidi;

| H. | tā kā 2022. gada jūlijā visā valstī, tostarp Tripolē, Tobrukā, Bengāzī un Misratā, notika masu protesti pret politisko iestāžu nepareizu pārvaldību un dzīves apstākļu pasliktināšanos; tā kā protestētāji prasīja nekavējoties sarīkot vēlēšanas; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2022. gada jūlijā visā valstī, tostarp Tripolē, Tobrukā, Bengāzī un Misratā, notika masu protesti pret politisko iestāžu nepareizu pārvaldību un dzīves apstākļu pasliktināšanos; tā kā protestētāji prasīja nekavējoties sarīkot vēlēšanas;

| I. | tā kā pēc protestiem Prezidentūras padome ierosināja rīcības plānu nolūkā panākt un saglabāt valsts vienotību, tostarp konkrētā termiņā sarīkot parlamenta un prezidenta vēlēšanas un tā pārvarēt politisko strupceļu; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc protestiem Prezidentūras padome ierosināja rīcības plānu nolūkā panākt un saglabāt valsts vienotību, tostarp konkrētā termiņā sarīkot parlamenta un prezidenta vēlēšanas un tā pārvarēt politisko strupceļu;

| J. | tā kā sadursmēs Tripolē starp Dbeibeh lojālajiem kaujiniekiem un Bashagha lojālajiem kaujiniekiem gāja bojā vairāki cilvēki, tostarp civiliedzīvotāji, un tas vēlreiz uzsvēra nestabilo situāciju valstī; |
| --- | --- |

J.

tā kā sadursmēs Tripolē starp Dbeibeh lojālajiem kaujiniekiem un Bashagha lojālajiem kaujiniekiem gāja bojā vairāki cilvēki, tostarp civiliedzīvotāji, un tas vēlreiz uzsvēra nestabilo situāciju valstī;

| K. | tā kā drošība un stabilitāte Lībijā ir cieši saistītas ar reālas demokrātiskas pārejas izredzēm, kas var sniegt labumu visiem Lībijas iedzīvotājiem; tā kā ilgtermiņa nestabilitāte un sistēmiska nesodāmība būtiski sekmējusi militāro konfrontāciju atsākšanu, kā arī novedusi pie masu demonstrācijām visā valstī; tā kā tiesiskuma ievērošana un atbildība par cilvēktiesību pārkāpumiem ir būtiska, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un ilgtspējīgu mieru Lībijā un visā reģionā; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošība un stabilitāte Lībijā ir cieši saistītas ar reālas demokrātiskas pārejas izredzēm, kas var sniegt labumu visiem Lībijas iedzīvotājiem; tā kā ilgtermiņa nestabilitāte un sistēmiska nesodāmība būtiski sekmējusi militāro konfrontāciju atsākšanu, kā arī novedusi pie masu demonstrācijām visā valstī; tā kā tiesiskuma ievērošana un atbildība par cilvēktiesību pārkāpumiem ir būtiska, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un ilgtspējīgu mieru Lībijā un visā reģionā;

| L. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis koordinētu savas darbības un paustu vienotu nostāju, stiprinot ES starpniecības centienus un uzsverot ANO centrālo lomu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis koordinētu savas darbības un paustu vienotu nostāju, stiprinot ES starpniecības centienus un uzsverot ANO centrālo lomu;

| M. | tā kā Krievija mēnešiem ilgi ir būtiski mazinājusi ANO spēju rīkoties, atsakoties pievienoties vienprātībai par priekšlikumiem pagarināt UNSMIL mandātu un iecelt jaunu ANO īpašo pārstāvi Lībijā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Krievija mēnešiem ilgi ir būtiski mazinājusi ANO spēju rīkoties, atsakoties pievienoties vienprātībai par priekšlikumiem pagarināt UNSMIL mandātu un iecelt jaunu ANO īpašo pārstāvi Lībijā;

| N. | tā kā pēc deviņu mēnešu ilga politiskā strupceļa ANO Drošības padomē ANO ģenerālsekretārs António Guterres2022. gada 2. septembrī paziņoja par senegālieša Abdoulaye Bathily iecelšanu par viņa īpašo pārstāvi Lībijā un UNSMIL vadītāju; tā kā 2022. gada 28. oktobrī ANO Drošības padome vienbalsīgi nobalsoja par labu UNSMIL mandāta pagarināšanai līdz 2023. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēc deviņu mēnešu ilga politiskā strupceļa ANO Drošības padomē ANO ģenerālsekretārs António Guterres2022. gada 2. septembrī paziņoja par senegālieša Abdoulaye Bathily iecelšanu par viņa īpašo pārstāvi Lībijā un UNSMIL vadītāju; tā kā 2022. gada 28. oktobrī ANO Drošības padome vienbalsīgi nobalsoja par labu UNSMIL mandāta pagarināšanai līdz 2023. gada 31. oktobrim;

| O. | tā kā 2019. gada novembrī Lībija parakstīja saprašanās memorandu ar Turciju par jūras jurisdikciju demarkāciju Vidusjūrā; tā kā šī vienošanās pārkāpj trešo valstu suverēnās tiesības un neatbilst jūras tiesībām, tāpēc nevar radīt nekādas juridiskas sekas trešām valstīm, kā Eiropadome to ir norādījusi; tā kā 2022. gada 3. oktobrī Lībija un Turcija parakstīja nolīgumu par ogļūdeņražiem, pamatojoties uz 2019. gada Turcijas un Lībijas saprašanās memorandu; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2019. gada novembrī Lībija parakstīja saprašanās memorandu ar Turciju par jūras jurisdikciju demarkāciju Vidusjūrā; tā kā šī vienošanās pārkāpj trešo valstu suverēnās tiesības un neatbilst jūras tiesībām, tāpēc nevar radīt nekādas juridiskas sekas trešām valstīm, kā Eiropadome to ir norādījusi; tā kā 2022. gada 3. oktobrī Lībija un Turcija parakstīja nolīgumu par ogļūdeņražiem, pamatojoties uz 2019. gada Turcijas un Lībijas saprašanās memorandu;

| P. | tā kā pastāvīgā vietējo un ārvalstu bruņoto grupējumu, piemēram, Krievijas Vāgnera grupas, kā arī ārvalstu spēku iesaistīšanās konfliktā apdraud Lībijas un visa reģiona stabilitāti un drošību; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāvīgā vietējo un ārvalstu bruņoto grupējumu, piemēram, Krievijas Vāgnera grupas, kā arī ārvalstu spēku iesaistīšanās konfliktā apdraud Lībijas un visa reģiona stabilitāti un drošību;

| Q. | tā kā visas valstis, kas piedalījās Berlīnes konferencēs par Lībiju un Parīzes starptautiskajā konferencē par Lībiju, tostarp Krievija un Turcija, kurām ir militāra klātbūtne Lībijā, apņēmās neiejaukties Lībijas lietās un atbalstīja rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz algotņu, ārvalstu kaujinieku un ārvalstu spēku tūlītēju izvešanu no Lībijas teritorijas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā visas valstis, kas piedalījās Berlīnes konferencēs par Lībiju un Parīzes starptautiskajā konferencē par Lībiju, tostarp Krievija un Turcija, kurām ir militāra klātbūtne Lībijā, apņēmās neiejaukties Lībijas lietās un atbalstīja rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz algotņu, ārvalstu kaujinieku un ārvalstu spēku tūlītēju izvešanu no Lībijas teritorijas;

| R. | tā kā Lībijas augstākās militārās amatpersonas nesen mēģināja atjaunot vienotu Lībijas armiju; |
| --- | --- |

R.

tā kā Lībijas augstākās militārās amatpersonas nesen mēģināja atjaunot vienotu Lībijas armiju;

| S. | tā kā visaptverošai drošības sektora reformai ir izšķiroša nozīme, lai izveidotu vienotus, iekļaujošus un atbildīgus Lībijas valsts drošības, policijas un militāros spēkus centrālā, civilā pakļautībā, tādējādi palīdzot novērst turpmākus cilvēktiesību pārkāpumus, stiprinot tiesiskumu, izbeidzot nesodāmību un garantējot politisko stabilitāti valstī un reģionā; tā kā augusta beigu notikumi uz vietas diemžēl liecina par pretējo, jo karadarbības saasināšanās ved uz iespējamu militāro eskalāciju; |
| --- | --- |

S.

tā kā visaptverošai drošības sektora reformai ir izšķiroša nozīme, lai izveidotu vienotus, iekļaujošus un atbildīgus Lībijas valsts drošības, policijas un militāros spēkus centrālā, civilā pakļautībā, tādējādi palīdzot novērst turpmākus cilvēktiesību pārkāpumus, stiprinot tiesiskumu, izbeidzot nesodāmību un garantējot politisko stabilitāti valstī un reģionā; tā kā augusta beigu notikumi uz vietas diemžēl liecina par pretējo, jo karadarbības saasināšanās ved uz iespējamu militāro eskalāciju;

| T. | tā kā milzīgais mīnu un nesprāgušas munīcijas daudzums ne vien izraisa cilvēku bojāeju, bet arī nopietni apgrūtina valsts ekonomisko un sociālo atveseļošanos; |
| --- | --- |

T.

tā kā milzīgais mīnu un nesprāgušas munīcijas daudzums ne vien izraisa cilvēku bojāeju, bet arī nopietni apgrūtina valsts ekonomisko un sociālo atveseļošanos;

| U. | tā kā kājnieku ieroču, vieglo ieroču un pamestās munīcijas krājumu izplatīšana palielina nestabilitāti, jo ieroči tiek sūtīti gan uz Lībiju, gan pāri tās robežām, kas būtiski ietekmē reģionālo un vietējo drošību, jo šiem ieročiem piekļūst vietējie bruņotie grupējumi, jo īpaši Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

U.

tā kā kājnieku ieroču, vieglo ieroču un pamestās munīcijas krājumu izplatīšana palielina nestabilitāti, jo ieroči tiek sūtīti gan uz Lībiju, gan pāri tās robežām, kas būtiski ietekmē reģionālo un vietējo drošību, jo šiem ieročiem piekļūst vietējie bruņotie grupējumi, jo īpaši Sāhelas reģionā;

| V. | tā kā tiesiskums un atbildība par cilvēktiesību pārkāpumiem ir būtiska, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un ilgtspējīgu mieru; tā kā stabilas tiesu sistēmas trūkums, sistēmiski tiesiskuma pārkāpumi, no tā izrietošā plaši izplatītā korupcija un atkārtoti cilvēktiesību pārkāpumi sekmē nesodāmības gaisotnes rašanos valstī, kas ir būtisks šķērslis mierīgai līdzāspastāvēšanai un kavē starptautiski pārvietotu personu drošu atgriešanos; |
| --- | --- |

V.

tā kā tiesiskums un atbildība par cilvēktiesību pārkāpumiem ir būtiska, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un ilgtspējīgu mieru; tā kā stabilas tiesu sistēmas trūkums, sistēmiski tiesiskuma pārkāpumi, no tā izrietošā plaši izplatītā korupcija un atkārtoti cilvēktiesību pārkāpumi sekmē nesodāmības gaisotnes rašanos valstī, kas ir būtisks šķērslis mierīgai līdzāspastāvēšanai un kavē starptautiski pārvietotu personu drošu atgriešanos;

| W. | tā kā Lībija ir valsts ar lielākajām naftas rezervēm Āfrikā, Naftas eksportētāju valstu organizācijas locekle un viena no galvenajām naftas piegādātājām pasaules tirgos; tā kā Lībijas ekonomika lielā mērā ir atkarīga no naftas nozares; tā kā naftas ražošanu bieži vien izmantojuši dažādi rīcībspēki, kuri naftas ražotnes vairākkārt slēguši politiskiem mērķiem; tā kā jēlnaftas un rafinētu naftas produktu izlaupīšanas un nelikumīga eksporta prakse apdraud mieru, drošību un stabilitāti Lībijā un tādēļ tā ir jāizbeidz; |
| --- | --- |

W.

tā kā Lībija ir valsts ar lielākajām naftas rezervēm Āfrikā, Naftas eksportētāju valstu organizācijas locekle un viena no galvenajām naftas piegādātājām pasaules tirgos; tā kā Lībijas ekonomika lielā mērā ir atkarīga no naftas nozares; tā kā naftas ražošanu bieži vien izmantojuši dažādi rīcībspēki, kuri naftas ražotnes vairākkārt slēguši politiskiem mērķiem; tā kā jēlnaftas un rafinētu naftas produktu izlaupīšanas un nelikumīga eksporta prakse apdraud mieru, drošību un stabilitāti Lībijā un tādēļ tā ir jāizbeidz;

| X. | tā kā vairāku mēnešu ilgā daļēja Lībijas naftas iekārtu slēgšana, ko veica feldmaršalam Khalifa Haftar lojālie spēki un kas sākās 2022. gada aprīlī, ir ievērojami samazinājusi valsts ražošanas apjomu, izraisot ieņēmumu samazināšanos valsts budžetā, un ir radījusi ievērojamas sekas ārpus Lībijas robežām, tostarp vēl vairāk palielinot enerģijas cenas, kuras jau bija augstas saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā; tā kā 2022. gada jūlijā starp Lībijas rietumu un austrumu reģiona ieinteresētajām personām tika panākta vienošanās atsākt naftas ražošanu un eksportu visās Lībijas bloķētajos naftas atradnēs un ostās; |
| --- | --- |

X.

tā kā vairāku mēnešu ilgā daļēja Lībijas naftas iekārtu slēgšana, ko veica feldmaršalam Khalifa Haftar lojālie spēki un kas sākās 2022. gada aprīlī, ir ievērojami samazinājusi valsts ražošanas apjomu, izraisot ieņēmumu samazināšanos valsts budžetā, un ir radījusi ievērojamas sekas ārpus Lībijas robežām, tostarp vēl vairāk palielinot enerģijas cenas, kuras jau bija augstas saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā; tā kā 2022. gada jūlijā starp Lībijas rietumu un austrumu reģiona ieinteresētajām personām tika panākta vienošanās atsākt naftas ražošanu un eksportu visās Lībijas bloķētajos naftas atradnēs un ostās;

| Y. | tā kā klimata pārmaiņas rada eksistenciālus draudus Lībijai, kas arvien vairāk cieš no liela sausuma un ūdens trūkuma; tā kā Lībijas Prezidentūras padomes vadītājs Mohammed Menfi savā runā ANO Klimata samitā COP27 Ēģiptē teica, ka “klimata pārmaiņas mazina attīstības un ieguldījumu iespējas un ierobežo ekonomikas izaugsmi”; tā kā, kā atgādināja bijusī ANO ģenerālsekretāra īpašā padomniece jautājumos par Lībiju Stephanie Williams, Lībijas klimata nestabilitāti pastiprina arī valsts atkarība tikai no fosilā kurināmā un tās bojātā elektrības un ūdens infrastruktūra; |
| --- | --- |

Y.

tā kā klimata pārmaiņas rada eksistenciālus draudus Lībijai, kas arvien vairāk cieš no liela sausuma un ūdens trūkuma; tā kā Lībijas Prezidentūras padomes vadītājs Mohammed Menfi savā runā ANO Klimata samitā COP27 Ēģiptē teica, ka “klimata pārmaiņas mazina attīstības un ieguldījumu iespējas un ierobežo ekonomikas izaugsmi”; tā kā, kā atgādināja bijusī ANO ģenerālsekretāra īpašā padomniece jautājumos par Lībiju Stephanie Williams, Lībijas klimata nestabilitāti pastiprina arī valsts atkarība tikai no fosilā kurināmā un tās bojātā elektrības un ūdens infrastruktūra;

| Z. | tā kā Starptautiskās Lībijas jautājumu koordinācijas komitejas Ekonomikas jautājumu darba grupa (EWG), kuru kopīgi vada ES, Ēģipte, ASV un UNSMIL, sadarbojas ar Lībijas iestādēm, lai sniegtu pamatpakalpojumus Lībijas iedzīvotājiem, stiprinātu ekonomikas institūcijas, atdzīvinātu privāto sektoru un uzlabotu budžeta procesu; tā kā EWG jau ir guvusi ievērojamus panākumus, palīdzot Lībijas Centrālās bankas atkalapvienošanā; tā kā tomēr apspriedes par šo jautājumu nesen ir apturētas; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Starptautiskās Lībijas jautājumu koordinācijas komitejas Ekonomikas jautājumu darba grupa (EWG), kuru kopīgi vada ES, Ēģipte, ASV un UNSMIL, sadarbojas ar Lībijas iestādēm, lai sniegtu pamatpakalpojumus Lībijas iedzīvotājiem, stiprinātu ekonomikas institūcijas, atdzīvinātu privāto sektoru un uzlabotu budžeta procesu; tā kā EWG jau ir guvusi ievērojamus panākumus, palīdzot Lībijas Centrālās bankas atkalapvienošanā; tā kā tomēr apspriedes par šo jautājumu nesen ir apturētas;

| AA. | tā kā ES Robežu palīdzības misija Lībijā (EUBAM Libya) kopš 2013. gada ir palīdzējusi Lībijas iestādēm uzlabot robežu pārvaldību un drošību Lībijā; tā kā EUBAM Libya darbība ir pagarināta līdz 2023. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ES Robežu palīdzības misija Lībijā (EUBAM Libya) kopš 2013. gada ir palīdzējusi Lībijas iestādēm uzlabot robežu pārvaldību un drošību Lībijā; tā kā EUBAM Libya darbība ir pagarināta līdz 2023. gada 30. jūnijam;

| AB. | tā kā EUBAM Libya sadarbībā ar ES īpašo pārstāvi Sāhelā, Reģionālo konsultēšanas un koordinācijas vienību un terorisma apkarošanas programmu (CT-JUST) 2022. gada 22. un 23. novembrī Tunisā sarīkoja reģionālu konferenci par pārrobežu sadarbību starp Lībiju un Sāhelas reģiona valstīm ar mērķi atbalstīt reģionālo drošību un stabilitāti, uzlabojot pārrobežu sadarbību cīņā pret pārrobežu noziedzību, tostarp terorismu un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā EUBAM Libya sadarbībā ar ES īpašo pārstāvi Sāhelā, Reģionālo konsultēšanas un koordinācijas vienību un terorisma apkarošanas programmu (CT-JUST) 2022. gada 22. un 23. novembrī Tunisā sarīkoja reģionālu konferenci par pārrobežu sadarbību starp Lībiju un Sāhelas reģiona valstīm ar mērķi atbalstīt reģionālo drošību un stabilitāti, uzlabojot pārrobežu sadarbību cīņā pret pārrobežu noziedzību, tostarp terorismu un organizēto noziedzību;

| AC. | tā kā Eiropas Savienības militārā operācija Vidusjūras reģionā IRINI (EUNAVFOR MED IRINI) tika sākta 2020. gada 31. martā un pagarināta līdz 2023. gada 31. martam; tā kā tās galvenais uzdevums ir ar ANO Drošības padomes rezolūciju 1973(2011) noteiktā ANO ieroču embargo īstenošanā attiecībā uz Lībiju; tā kā daudzi rīcībspēki bieži un regulāri ir pārkāpuši ANO ieroču embargo; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropas Savienības militārā operācija Vidusjūras reģionā IRINI (EUNAVFOR MED IRINI) tika sākta 2020. gada 31. martā un pagarināta līdz 2023. gada 31. martam; tā kā tās galvenais uzdevums ir ar ANO Drošības padomes rezolūciju 1973(2011) noteiktā ANO ieroču embargo īstenošanā attiecībā uz Lībiju; tā kā daudzi rīcībspēki bieži un regulāri ir pārkāpuši ANO ieroču embargo;

| AD. | tā kā 2021. gada 15. janvārīIRINI un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) parakstīja darba vienošanos, saskaņā ar kuru tās cita starpā apmainīsies ar informāciju par pārrobežu noziedzību, piemēram, ieroču tirdzniecību un cilvēku kontrabandu; tā kā Frontex ar attiecīgajām iestādēm un koordinācijas centriem, tostarp Itālijas, Maltas un Tunisijas jūras glābšanas koordinācijas centriem (MRCC), kā arī Lībijas MRCC un kopīgo glābšanas koordinācijas centru, ko finansē ES no ESTF un vada Lībijas krasta apsardze un jūras spēki, apmainās ar informāciju par faktiskām vai iespējamām briesmām jūrā Lībijas meklēšanas un glābšanas (SAR) reģionā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā 2021. gada 15. janvārīIRINI un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) parakstīja darba vienošanos, saskaņā ar kuru tās cita starpā apmainīsies ar informāciju par pārrobežu noziedzību, piemēram, ieroču tirdzniecību un cilvēku kontrabandu; tā kā Frontex ar attiecīgajām iestādēm un koordinācijas centriem, tostarp Itālijas, Maltas un Tunisijas jūras glābšanas koordinācijas centriem (MRCC), kā arī Lībijas MRCC un kopīgo glābšanas koordinācijas centru, ko finansē ES no ESTF un vada Lībijas krasta apsardze un jūras spēki, apmainās ar informāciju par faktiskām vai iespējamām briesmām jūrā Lībijas meklēšanas un glābšanas (SAR) reģionā;

| AE. | tā kā Lībijas stabilitāte un drošība ir būtiska visām valstīm, kuras atrodas Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Lībijas stabilitāte un drošība ir būtiska visām valstīm, kuras atrodas Vidusjūras reģionā;

| AF. | tā kā ES ir pieņēmusi atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu, kuras centrā ir cilvēces attīstība, laba pārvaldība un tiesiskums, noturība, labklājība un digitālā pārkārtošanās, miers un drošība, migrācija un mobilitāte, kā arī zaļā pārkārtošanās, klimatnoturība, enerģētika un vide; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ES ir pieņēmusi atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu, kuras centrā ir cilvēces attīstība, laba pārvaldība un tiesiskums, noturība, labklājība un digitālā pārkārtošanās, miers un drošība, migrācija un mobilitāte, kā arī zaļā pārkārtošanās, klimatnoturība, enerģētika un vide;

| AG. | tā kā laikposmā no 2021. līdz 2024. gadam ES ir piešķīrusi Lībijai vidēji 37 miljonus EUR gadā valsts izveides centieniem, humanitārām vajadzībām un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

AG.

tā kā laikposmā no 2021. līdz 2024. gadam ES ir piešķīrusi Lībijai vidēji 37 miljonus EUR gadā valsts izveides centieniem, humanitārām vajadzībām un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem;

| AH. | tā kā Lībijas pilsoniskajai sabiedrībai ir jāuzņemas galvenā loma valsts nākotnes noteikšanā; tā kā pilsoniskās sabiedrības telpa pēdējos mēnešos ir sarukusi, kas rada satraukumu, jo likumi un noteikumi kļūst arvien drakoniskāki; tā kā daudziem politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, humanitārajiem darbiniekiem, žurnālistiem, miertiesnešiem un juristiem ir izteikti draudi, viņi ir tikuši nolaupīti, patvaļīgi aizturēti, spīdzināti un nogalināti; tā kā autonomas un neatkarīgas tiesu sistēmas trūkums liedz cilvēktiesību pārkāpumos cietušajiem izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Lībijas pilsoniskajai sabiedrībai ir jāuzņemas galvenā loma valsts nākotnes noteikšanā; tā kā pilsoniskās sabiedrības telpa pēdējos mēnešos ir sarukusi, kas rada satraukumu, jo likumi un noteikumi kļūst arvien drakoniskāki; tā kā daudziem politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, humanitārajiem darbiniekiem, žurnālistiem, miertiesnešiem un juristiem ir izteikti draudi, viņi ir tikuši nolaupīti, patvaļīgi aizturēti, spīdzināti un nogalināti; tā kā autonomas un neatkarīgas tiesu sistēmas trūkums liedz cilvēktiesību pārkāpumos cietušajiem izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

| AI. | tā kā migranti, bēgļi un patvēruma meklētāji cieš no plašiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, tiek pakļauti cilvēku tirdzniecībai, patvaļīgiem arestiem, aizturēšanai, izspiešanai, izvarošanai, paverdzināšanai un nolaupīšanai šantāžas un ekspluatācijas nolūkā gan no valsts iestāžu, gan bruņotu grupējumu puses; |
| --- | --- |

AI.

tā kā migranti, bēgļi un patvēruma meklētāji cieš no plašiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, tiek pakļauti cilvēku tirdzniecībai, patvaļīgiem arestiem, aizturēšanai, izspiešanai, izvarošanai, paverdzināšanai un nolaupīšanai šantāžas un ekspluatācijas nolūkā gan no valsts iestāžu, gan bruņotu grupējumu puses;

| AJ. | tā kā Lībija ir svarīgs tranzīta un izbraukšanas punkts migrantiem un jo īpaši migrantiem no Subsahāras Āfrikas, kuri cenšas nokļūt Eiropā; tā kā tūkstošiem cilvēku zaudējuši dzīvību, mēģinot šķērsot Vidusjūru, lai sasniegtu Eiropu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Lībija ir svarīgs tranzīta un izbraukšanas punkts migrantiem un jo īpaši migrantiem no Subsahāras Āfrikas, kuri cenšas nokļūt Eiropā; tā kā tūkstošiem cilvēku zaudējuši dzīvību, mēģinot šķērsot Vidusjūru, lai sasniegtu Eiropu;

| AK. | tā kā viens no mērķiem ES atbalstam Lībijas robežu pārvaldībai ir novērst cilvēku bojāeju Vidusjūrā; tā kā NVO bieži ir bijusi ļoti atzinīgi vērtējama loma dzīvību glābšanā Vidusjūrā; tā kā krasais SAR kuģu skaita samazinājums ir radījis nāvējošas sekas cilvēkiem, kuri meklē drošību; tā kā cilvēku kontrabandas tīkli izmanto meklēšanas un glābšanas (SAR) principu, lai nelikumīgi gūtu peļņu no cilvēkiem, kas izbēg no nežēlīgajiem noziegumiem Lībijā, tādējādi turpinot cilvēku nožēlojamo situāciju un kļūstot par vainīgiem smagos cilvēktiesību pārkāpumos; tā kā Eiropadome atkārtoti uzsvēra, ka visiem kuģiem, kas darbojas Vidusjūrā, ir jāievēro starptautiskie un ES tiesību akti; tā kā gan ANO struktūras, gan ievērojamas NVO ir dokumentējušas cilvēktiesību pārkāpumus pret cilvēkiem, kuri mēģina bēgt no Lībijas pa jūru; tā kā cilvēki, kurus pārtver Lībijas krasta apsardze un nogādā krastā pēc izglābšanas jūrā, bieži tiek ievietoti migrācijas centros un pakļauti cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā ES sagaida, ka Lībijas iestādes, tostarp Lībijas krasta apsardze, ar kuru tā sadarbojas, nodrošinās migrantu cilvēktiesību un cieņas ievērošanu, izmeklēs vardarbības gadījumus un nodrošinās, ka attiecībā pret vainīgajiem tiek veikti pienācīgi turpmākie pasākumi; tā kā tomēr šie pārkāpumi joprojām turpinās, jo īpaši neefektīvu uzraudzības un pārskatatbildības mehānismu dēļ; |
| --- | --- |

AK.

tā kā viens no mērķiem ES atbalstam Lībijas robežu pārvaldībai ir novērst cilvēku bojāeju Vidusjūrā; tā kā NVO bieži ir bijusi ļoti atzinīgi vērtējama loma dzīvību glābšanā Vidusjūrā; tā kā krasais SAR kuģu skaita samazinājums ir radījis nāvējošas sekas cilvēkiem, kuri meklē drošību; tā kā cilvēku kontrabandas tīkli izmanto meklēšanas un glābšanas (SAR) principu, lai nelikumīgi gūtu peļņu no cilvēkiem, kas izbēg no nežēlīgajiem noziegumiem Lībijā, tādējādi turpinot cilvēku nožēlojamo situāciju un kļūstot par vainīgiem smagos cilvēktiesību pārkāpumos; tā kā Eiropadome atkārtoti uzsvēra, ka visiem kuģiem, kas darbojas Vidusjūrā, ir jāievēro starptautiskie un ES tiesību akti; tā kā gan ANO struktūras, gan ievērojamas NVO ir dokumentējušas cilvēktiesību pārkāpumus pret cilvēkiem, kuri mēģina bēgt no Lībijas pa jūru; tā kā cilvēki, kurus pārtver Lībijas krasta apsardze un nogādā krastā pēc izglābšanas jūrā, bieži tiek ievietoti migrācijas centros un pakļauti cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā ES sagaida, ka Lībijas iestādes, tostarp Lībijas krasta apsardze, ar kuru tā sadarbojas, nodrošinās migrantu cilvēktiesību un cieņas ievērošanu, izmeklēs vardarbības gadījumus un nodrošinās, ka attiecībā pret vainīgajiem tiek veikti pienācīgi turpmākie pasākumi; tā kā tomēr šie pārkāpumi joprojām turpinās, jo īpaši neefektīvu uzraudzības un pārskatatbildības mehānismu dēļ;

| AL. | tā kā aptuveni 160 000 iekšzemē pārvietotu personu Lībijā joprojām trūkst pietiekamas aizsardzības un palīdzības; |
| --- | --- |

AL.

tā kā aptuveni 160 000 iekšzemē pārvietotu personu Lībijā joprojām trūkst pietiekamas aizsardzības un palīdzības;

| AM. | tā kā pastāv lielāks risks, ka sievietes un bērni tiek pakļauti ekspluatācijai, cilvēku tirdzniecībai, seksuālai un ar dzimumu saistītai vardarbībai, piespiedu prostitūcijai un nelikumīgai aizturēšanai; |
| --- | --- |

AM.

tā kā pastāv lielāks risks, ka sievietes un bērni tiek pakļauti ekspluatācijai, cilvēku tirdzniecībai, seksuālai un ar dzimumu saistītai vardarbībai, piespiedu prostitūcijai un nelikumīgai aizturēšanai;

| AN. | tā kā seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība ir plaši izplatīta un to veicina nesodāmība; tā kā seksuālās vardarbības upuri bieži vien tiek atstumti un stigmatizēti savās ģimenēs un kopienās; tā kā valsts tiesiskais regulējums pienācīgi nenodrošina aizsardzību personām, kas pārcietušas seksuālu vardarbību; |
| --- | --- |

AN.

tā kā seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība ir plaši izplatīta un to veicina nesodāmība; tā kā seksuālās vardarbības upuri bieži vien tiek atstumti un stigmatizēti savās ģimenēs un kopienās; tā kā valsts tiesiskais regulējums pienācīgi nenodrošina aizsardzību personām, kas pārcietušas seksuālu vardarbību;

| AO. | tā kā ANO Neatkarīgās faktu vākšanas misijas Lībijā ziņojumā ir secināts, ka tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka Lībijā ir un joprojām tiek izdarīti noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi; tā kā 2022. gada 8. jūlijā ANO Cilvēktiesību padome pagarināja misijas mandātu uz galīgo un nepagarināmo deviņu mēnešu laikposmu, lai varētu iesniegt noslēguma ieteikumus, |
| --- | --- |

AO.

tā kā ANO Neatkarīgās faktu vākšanas misijas Lībijā ziņojumā ir secināts, ka tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka Lībijā ir un joprojām tiek izdarīti noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi; tā kā 2022. gada 8. jūlijā ANO Cilvēktiesību padome pagarināja misijas mandātu uz galīgo un nepagarināmo deviņu mēnešu laikposmu, lai varētu iesniegt noslēguma ieteikumus,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, īstenojot ES politiku attiecībā uz Lībiju:






  a) | nodrošināt, ka ANO vadītam un Lībijas atbildībā esošam iekļaujošam nacionālā izlīguma procesam tiek sniegts visstingrākais iespējamais atbalsts, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti un drošību un liktu pamatus mierīgai un demokrātiskai pārejai, kurā iesaistītas visas Lībijas ieinteresētās personas, tostarp sievietes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes, lai mierā procesā būtu pārstāvēti visi Lībijas iedzīvotāji; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nodrošināt, ka ANO vadītam un Lībijas atbildībā esošam iekļaujošam nacionālā izlīguma procesam tiek sniegts visstingrākais iespējamais atbalsts, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti un drošību un liktu pamatus mierīgai un demokrātiskai pārejai, kurā iesaistītas visas Lībijas ieinteresētās personas, tostarp sievietes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes, lai mierā procesā būtu pārstāvēti visi Lībijas iedzīvotāji;

| b) | turpināt cieši sadarboties ar UNSMIL un aktīvi atbalstīt tās mandāta turpmāku pagarināšanu pēc 2023. gada 31. oktobra, ja nepieciešams, lai efektīvi veicinātu konstitucionālo procesu un vēlēšanu organizēšanu, īstenotu pamieru, uzraudzītu cilvēktiesību jautājumus un piedāvātu tehnisko palīdzību Lībijas iestādēm; uzsvērt, ka, ņemot vērā pašreizējo politisko strupceļu, joprojām ir būtiski turpināt ANO atbalstītas sarunas par ceļvedi brīvām, taisnīgām, uzticamām un pārredzamām vēlēšanām, un mudina visas Lībijas ieinteresētās personas izvairīties no agrāk pieļautām kļūdām, piemēram, kandidātu pārbaudes kritēriju trūkuma, ievērot vēlēšanu rezultātus un garantēt mierīgu varas maiņu; nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju vēlēšanu procesa uzraudzībai; |
| --- | --- |

b)

turpināt cieši sadarboties ar UNSMIL un aktīvi atbalstīt tās mandāta turpmāku pagarināšanu pēc 2023. gada 31. oktobra, ja nepieciešams, lai efektīvi veicinātu konstitucionālo procesu un vēlēšanu organizēšanu, īstenotu pamieru, uzraudzītu cilvēktiesību jautājumus un piedāvātu tehnisko palīdzību Lībijas iestādēm; uzsvērt, ka, ņemot vērā pašreizējo politisko strupceļu, joprojām ir būtiski turpināt ANO atbalstītas sarunas par ceļvedi brīvām, taisnīgām, uzticamām un pārredzamām vēlēšanām, un mudina visas Lībijas ieinteresētās personas izvairīties no agrāk pieļautām kļūdām, piemēram, kandidātu pārbaudes kritēriju trūkuma, ievērot vēlēšanu rezultātus un garantēt mierīgu varas maiņu; nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju vēlēšanu procesa uzraudzībai;

| c) | aktīvāk izmantot diplomātiskos kanālus ar starptautiskajiem rīcībspēkiem un palielināt starpniecības centienus, lai īstenotu vienotu starptautisku stratēģiju virzībā uz mierīgu, stabilu un vienotu Lībiju; apsvērt iespēju rīkot vēl vienu konferenci par Lībiju un veicināt tā dēvētos “Track 2” diplomātiskos centienus; |
| --- | --- |

c)

aktīvāk izmantot diplomātiskos kanālus ar starptautiskajiem rīcībspēkiem un palielināt starpniecības centienus, lai īstenotu vienotu starptautisku stratēģiju virzībā uz mierīgu, stabilu un vienotu Lībiju; apsvērt iespēju rīkot vēl vienu konferenci par Lībiju un veicināt tā dēvētos “Track 2” diplomātiskos centienus;

| d) | pastiprināt ES diplomātiskos centienus atjaunot mieru un drošību valstī un nodrošināt, ka dalībvalstis pauž vienotu nostāju, rīkojas vienotākā veidā un atbalsta valsts mēroga, iekļaujošus un sadarbīgus centienus panākt vēlamo politisko pāreju, ko papildinātu nepieciešamās reformas; šajā nolūkā prioritārā kārtā izvirzīt ES īpašo pārstāvi Lībijā; |
| --- | --- |

d)

pastiprināt ES diplomātiskos centienus atjaunot mieru un drošību valstī un nodrošināt, ka dalībvalstis pauž vienotu nostāju, rīkojas vienotākā veidā un atbalsta valsts mēroga, iekļaujošus un sadarbīgus centienus panākt vēlamo politisko pāreju, ko papildinātu nepieciešamās reformas; šajā nolūkā prioritārā kārtā izvirzīt ES īpašo pārstāvi Lībijā;

| e) | nodrošināt, ka ES delegācija Lībijā uzņemas aktīvāku lomu un, tiklīdz drošības situācija to ļaus, veicināt vēl citu ES iestāžu, tostarp Eiropas Parlamenta, misiju nosūtīšanu uz Lībiju, lai vēl vairāk paplašinātu dialogu starp ES un Lībiju; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka ES delegācija Lībijā uzņemas aktīvāku lomu un, tiklīdz drošības situācija to ļaus, veicināt vēl citu ES iestāžu, tostarp Eiropas Parlamenta, misiju nosūtīšanu uz Lībiju, lai vēl vairāk paplašinātu dialogu starp ES un Lībiju;

| f) | nodrošināt, ka visi nolīgumi vai sadarbības pasākumi starp Lībiju un ES vai tās dalībvalstīm atbilst starptautiskajiem un ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt, ka visi nolīgumi vai sadarbības pasākumi starp Lībiju un ES vai tās dalībvalstīm atbilst starptautiskajiem un ES tiesību aktiem;

| g) | mudināt Lībijas iestādes atcelt 2019. gada Turcijas un Lībijas saprašanās memorandu par jūras jurisdikciju noteikšanu Vidusjūrā un neīstenot nevienu klauzulu, kas iekļauta pēc tam 2022. gada 3. oktobrī noslēgtajā nolīgumā par ogļūdeņražiem, kurā paredzētas nelikumīgas urbšanas darbības trešo valstu ekskluzīvajās ekonomikas zonās, tostarp Kipras un Grieķijas ekonomikas zonās; |
| --- | --- |

g)

mudināt Lībijas iestādes atcelt 2019. gada Turcijas un Lībijas saprašanās memorandu par jūras jurisdikciju noteikšanu Vidusjūrā un neīstenot nevienu klauzulu, kas iekļauta pēc tam 2022. gada 3. oktobrī noslēgtajā nolīgumā par ogļūdeņražiem, kurā paredzētas nelikumīgas urbšanas darbības trešo valstu ekskluzīvajās ekonomikas zonās, tostarp Kipras un Grieķijas ekonomikas zonās;

| h) | uzsvērt Berlīnē un Parīzē notikušajās konferencēs par Lībiju pausto aicinājumu visiem algotņiem, ārvalstu kaujiniekiem un ārvalstu spēkiem aiziet no Lībijas teritorijas; mudināt visus iesaistītos starptautiskos dalībniekus, tostarp Krieviju, Apvienotos Arābu Emirātus un Turciju, neiejaukties Lībijā un ievērot šo aicinājumu, atturēties no spriedzes un cīņas padziļināšanas, izmantojot tiešu vai sponsorētu militāru iejaukšanos, un nekavējoties atsaukt visus algotņus, kuri, tāpat kā Krievijas Vāgnera grupa, joprojām atrodas valstī un apdraud Lībijas un visa reģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

h)

uzsvērt Berlīnē un Parīzē notikušajās konferencēs par Lībiju pausto aicinājumu visiem algotņiem, ārvalstu kaujiniekiem un ārvalstu spēkiem aiziet no Lībijas teritorijas; mudināt visus iesaistītos starptautiskos dalībniekus, tostarp Krieviju, Apvienotos Arābu Emirātus un Turciju, neiejaukties Lībijā un ievērot šo aicinājumu, atturēties no spriedzes un cīņas padziļināšanas, izmantojot tiešu vai sponsorētu militāru iejaukšanos, un nekavējoties atsaukt visus algotņus, kuri, tāpat kā Krievijas Vāgnera grupa, joprojām atrodas valstī un apdraud Lībijas un visa reģiona stabilitāti;

| i) | palielināt atbalstu Lībijas iestādēm visaptverošas drošības sektora reformas īstenošanai un politikas pasākumiem bruņoto grupējumu atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas jomā, pamatojoties uz bruņoto grupu personāla skaitīšanu un īstenojot profesionālu pārbaudi, kam palīdzētu ANO; strādāt pie tā, lai garantētu, ka šādu politikas pasākumu galīgie mērķi ir izveidot vienotus, iekļaujošus un atbildīgus Lībijas valsts drošības, policijas un militāros spēkus civilā pakļautībā un ļaut bijušajiem kaujiniekiem nolikt ieročus un no jauna integrēties savās kopienās, tādējādi veidojot ilgtspējīgāku mieru; |
| --- | --- |

i)

palielināt atbalstu Lībijas iestādēm visaptverošas drošības sektora reformas īstenošanai un politikas pasākumiem bruņoto grupējumu atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas jomā, pamatojoties uz bruņoto grupu personāla skaitīšanu un īstenojot profesionālu pārbaudi, kam palīdzētu ANO; strādāt pie tā, lai garantētu, ka šādu politikas pasākumu galīgie mērķi ir izveidot vienotus, iekļaujošus un atbildīgus Lībijas valsts drošības, policijas un militāros spēkus civilā pakļautībā un ļaut bijušajiem kaujiniekiem nolikt ieročus un no jauna integrēties savās kopienās, tādējādi veidojot ilgtspējīgāku mieru;

| j) | mudināt Lībijas iestādes pievienoties Konvencijai par pretkājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un pārvietošanas aizliegumu un par to iznīcināšanu un Konvencijai par kasešu munīciju; piešķirt pienācīgus ES līdzekļus projektiem, kuru mērķis ir likvidēt kājnieku mīnas un citu nesprāgušu munīciju, izglītot par mīnu risku un atbalstīt cietušos no mīnām, tostarp garantējot viņiem piekļuvi veselības aprūpei, rehabilitācijai, psiholoģiskam un psihosociālam atbalstam, lai novērstu turpmākus negadījumus un veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

j)

mudināt Lībijas iestādes pievienoties Konvencijai par pretkājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un pārvietošanas aizliegumu un par to iznīcināšanu un Konvencijai par kasešu munīciju; piešķirt pienācīgus ES līdzekļus projektiem, kuru mērķis ir likvidēt kājnieku mīnas un citu nesprāgušu munīciju, izglītot par mīnu risku un atbalstīt cietušos no mīnām, tostarp garantējot viņiem piekļuvi veselības aprūpei, rehabilitācijai, psiholoģiskam un psihosociālam atbalstam, lai novērstu turpmākus negadījumus un veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību;

| k) | pievērsties tam, kā kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas novirzīšana nelikumīgajam tirgum ietekmē cilvēku drošību un reģionālo stabilitāti, tostarp atbalstot ieroču un munīcijas pārvaldību un drošības sektora reformu valsts un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

k)

pievērsties tam, kā kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas novirzīšana nelikumīgajam tirgum ietekmē cilvēku drošību un reģionālo stabilitāti, tostarp atbalstot ieroču un munīcijas pārvaldību un drošības sektora reformu valsts un reģionālā līmenī;

| l) | sniegt Lībijas iestādēm tehnisko palīdzību, kas tām vajadzīga, lai īstenotu visaptverošu tiesu sistēmas sektora reformu, kuras mērķis ir arī likvidēt valstī dominējošo strukturālo nesodāmību un bruģēt ceļu ilgtspējīgam izlīgumam un mieram; |
| --- | --- |

l)

sniegt Lībijas iestādēm tehnisko palīdzību, kas tām vajadzīga, lai īstenotu visaptverošu tiesu sistēmas sektora reformu, kuras mērķis ir arī likvidēt valstī dominējošo strukturālo nesodāmību un bruģēt ceļu ilgtspējīgam izlīgumam un mieram;

| m) | apsvērt iespēju papildus noteikt mērķētus ierobežojošos pasākumus, tostarp izmantojot ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, pret personām un vienībām, kuru darbības izraisījušas nopietnus cilvēktiesību un brīvību pārkāpumus un apdraud tiesiskumu; |
| --- | --- |

m)

apsvērt iespēju papildus noteikt mērķētus ierobežojošos pasākumus, tostarp izmantojot ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, pret personām un vienībām, kuru darbības izraisījušas nopietnus cilvēktiesību un brīvību pārkāpumus un apdraud tiesiskumu;

| n) | aicināt visus rīcībspēkus atturēties no naftas kā politiskas konfrontācijas instrumenta izmantošanas un saglabāt atvērtus visus urbumus un naftas termināļus; pastiprināt EWG centienus aicināt Lībijas iestādes nodrošināt taisnīgu, pārredzamu, iekļaujošu un ilgtspējīgu naftas ieņēmumu pārdali, īstenojot redzējumu par kopīgu ekonomisko labklājību visiem valsts iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

n)

aicināt visus rīcībspēkus atturēties no naftas kā politiskas konfrontācijas instrumenta izmantošanas un saglabāt atvērtus visus urbumus un naftas termināļus; pastiprināt EWG centienus aicināt Lībijas iestādes nodrošināt taisnīgu, pārredzamu, iekļaujošu un ilgtspējīgu naftas ieņēmumu pārdali, īstenojot redzējumu par kopīgu ekonomisko labklājību visiem valsts iedzīvotājiem;

| o) | atbalstīt Lībijas ekonomikas institūcijas, stiprināt valsts ekonomikas pārvaldību un veicināt ekonomikas diversifikāciju; |
| --- | --- |

o)

atbalstīt Lībijas ekonomikas institūcijas, stiprināt valsts ekonomikas pārvaldību un veicināt ekonomikas diversifikāciju;

| p) | strādāt pie stabilākas partnerības enerģētikas jomā ar Lībiju, kas palīdzētu palielināt Lībijas spējas šajā nozarē un dažādot ES enerģijas avotus; šajā sakarā saskaņā ar Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma ārējo dimensiju sniegt Lībijas iestādēm nepieciešamo tehnisko palīdzību, lai atbalstītu valsts pārkārtošanos uz ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku nolūkā ierobežot klimata pārmaiņu radītos apdraudējumus, kas smagi ietekmē valsti; |
| --- | --- |

p)

strādāt pie stabilākas partnerības enerģētikas jomā ar Lībiju, kas palīdzētu palielināt Lībijas spējas šajā nozarē un dažādot ES enerģijas avotus; šajā sakarā saskaņā ar Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma ārējo dimensiju sniegt Lībijas iestādēm nepieciešamo tehnisko palīdzību, lai atbalstītu valsts pārkārtošanos uz ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku nolūkā ierobežot klimata pārmaiņu radītos apdraudējumus, kas smagi ietekmē valsti;

| q) | atbalstīt vērtīgo darbu, ko veic EUBAM Libya un EUNAVFOR MED IRINI, divas kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas, veicinot ilgtspējīgu mieru, drošību un stabilitāti; jo īpaši turpināt atbalstīt IRINI galveno uzdevumu īstenot ANO Lībijai noteikto ieroču embargo; nodrošināt, ka abas misijas pilnībā īsteno savu potenciālu, kas līdz šim nav noticis; nodrošināt IRINI ar vajadzīgajām tehniskajām spējām, lai novērstu ieroču iekļūšanu Lībijā pa sauszemi, jūru vai gaisu, un pastiprināt EUBAM centienus pie Lībijas dienvidu robežas; |
| --- | --- |

q)

atbalstīt vērtīgo darbu, ko veic EUBAM Libya un EUNAVFOR MED IRINI, divas kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas, veicinot ilgtspējīgu mieru, drošību un stabilitāti; jo īpaši turpināt atbalstīt IRINI galveno uzdevumu īstenot ANO Lībijai noteikto ieroču embargo; nodrošināt, ka abas misijas pilnībā īsteno savu potenciālu, kas līdz šim nav noticis; nodrošināt IRINI ar vajadzīgajām tehniskajām spējām, lai novērstu ieroču iekļūšanu Lībijā pa sauszemi, jūru vai gaisu, un pastiprināt EUBAM centienus pie Lībijas dienvidu robežas;

| r) | vajadzības gadījumā atjaunot abu šo KDAP misiju mandātus, lai palīdzētu uzlabot drošības apstākļus uz vietas, tostarp neļaujot teroristiem, cilvēku tirgotājiem un bruņotiem grupējumiem veikt pārrobežu darbības, piemēram, nelegālu ieroču tirdzniecību; garantēt, ka visās šo abu misiju veiktajās vai veicinātajās darbībās tiek ievērotas cilvēktiesības un ka tās atbilst starptautiskajiem un ES tiesību aktiem, jo īpaši neizraidīšanas principam, un nodrošināt pārskatatbildību par iespējamajiem pārkāpumiem; pastiprināt EUBAM darba uzraudzību, lai novērstu jebkādu nepareizu pārvaldību attiecībā uz tās darbībām misijas īstenošanā; veikt un iesniegt Parlamentam regulārus novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām un visu to darbību izvērtējumus; garantēt, ka jebkāds atbalsts Lībijas krasta apsardzei vai drošības spēkiem ir atkarīgs no starptautisko un ES tiesību aktu ievērošanas; |
| --- | --- |

r)

vajadzības gadījumā atjaunot abu šo KDAP misiju mandātus, lai palīdzētu uzlabot drošības apstākļus uz vietas, tostarp neļaujot teroristiem, cilvēku tirgotājiem un bruņotiem grupējumiem veikt pārrobežu darbības, piemēram, nelegālu ieroču tirdzniecību; garantēt, ka visās šo abu misiju veiktajās vai veicinātajās darbībās tiek ievērotas cilvēktiesības un ka tās atbilst starptautiskajiem un ES tiesību aktiem, jo īpaši neizraidīšanas principam, un nodrošināt pārskatatbildību par iespējamajiem pārkāpumiem; pastiprināt EUBAM darba uzraudzību, lai novērstu jebkādu nepareizu pārvaldību attiecībā uz tās darbībām misijas īstenošanā; veikt un iesniegt Parlamentam regulārus novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām un visu to darbību izvērtējumus; garantēt, ka jebkāds atbalsts Lībijas krasta apsardzei vai drošības spēkiem ir atkarīgs no starptautisko un ES tiesību aktu ievērošanas;

| s) | nodrošināt pienācīgus resursus SAR pasākumiem Vidusjūras centrālās daļas maršrutā, tostarp ES un tās dalībvalstu veikto proaktīvu jūras un gaisa patrulēšanu, lai garantētu cilvēku dzīvības un cieņas pilnīgu aizsardzību; nodrošināt, ka privātie kuģi, kas veic SAR darbības, atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem un ES tiesību aktiem un sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Frontex, lai aizsargātu to cilvēku drošību, kuri jūrā atrodas briesmās; nodrošināt, ka jūrā izglābtie migranti tiek nogādāti krastā drošās vietās un ka dienvidu dalībvalstis nepaliek vienīgās, kam jāuzņemas atbildība par migrantu nogādāšanu krastā un uzņemšanu; |
| --- | --- |

s)

nodrošināt pienācīgus resursus SAR pasākumiem Vidusjūras centrālās daļas maršrutā, tostarp ES un tās dalībvalstu veikto proaktīvu jūras un gaisa patrulēšanu, lai garantētu cilvēku dzīvības un cieņas pilnīgu aizsardzību; nodrošināt, ka privātie kuģi, kas veic SAR darbības, atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem un ES tiesību aktiem un sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Frontex, lai aizsargātu to cilvēku drošību, kuri jūrā atrodas briesmās; nodrošināt, ka jūrā izglābtie migranti tiek nogādāti krastā drošās vietās un ka dienvidu dalībvalstis nepaliek vienīgās, kam jāuzņemas atbildība par migrantu nogādāšanu krastā un uzņemšanu;

| t) | pamatojoties uz iepriekš valstī īstenoto programmu novērtējumu, mobilizēt pienācīgus ES līdzekļus no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) – “Eiropa pasaulē”, lai atbalstītu Lībijas demokratizācijas centienus un projektus, kuru mērķis ir stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību, uzlabot Lībijas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas spējas, atbalstīt decentralizācijas centienus, veicināt stabilizāciju valstī, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, stiprināt sociālo iekļaušanu un apkarot nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, stiprināt Lībijas veselības aprūpes sistēmu, cīnīties pret klimata pārmaiņām un veicināt cilvēkam drošas un iekļaujošas, taisnīgas un ilgtspējīgas izaugsmes koncepciju; sniegt tehnisko palīdzību šiem projektiem un nodrošināt, ka tos īsteno starptautiskas iestādes un nevalstiskas organizācijas, kurām ir pieredze Lībijā; nodrošināt, ka šie projekti atbilst prioritātēm, kas noteiktas Jaunajā programmā Vidusjūras reģionam un ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas kritērijiem; garantēt, ka visi ES līdzekļi saskaņā ar NDICI — “Eiropa pasaulē” ir atkarīgi no cilvēktiesību un starptautisko tiesību ievērošanas un ka Parlamentam ir pietiekamas pilnvaras kontrolēt to izmantošanu un nodrošināt pārskatatbildību; |
| --- | --- |

t)

pamatojoties uz iepriekš valstī īstenoto programmu novērtējumu, mobilizēt pienācīgus ES līdzekļus no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) – “Eiropa pasaulē”, lai atbalstītu Lībijas demokratizācijas centienus un projektus, kuru mērķis ir stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību, uzlabot Lībijas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas spējas, atbalstīt decentralizācijas centienus, veicināt stabilizāciju valstī, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, stiprināt sociālo iekļaušanu un apkarot nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, stiprināt Lībijas veselības aprūpes sistēmu, cīnīties pret klimata pārmaiņām un veicināt cilvēkam drošas un iekļaujošas, taisnīgas un ilgtspējīgas izaugsmes koncepciju; sniegt tehnisko palīdzību šiem projektiem un nodrošināt, ka tos īsteno starptautiskas iestādes un nevalstiskas organizācijas, kurām ir pieredze Lībijā; nodrošināt, ka šie projekti atbilst prioritātēm, kas noteiktas Jaunajā programmā Vidusjūras reģionam un ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas kritērijiem; garantēt, ka visi ES līdzekļi saskaņā ar NDICI — “Eiropa pasaulē” ir atkarīgi no cilvēktiesību un starptautisko tiesību ievērošanas un ka Parlamentam ir pietiekamas pilnvaras kontrolēt to izmantošanu un nodrošināt pārskatatbildību;

| u) | turpināt sniegt humāno palīdzību Lībijai, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām; |
| --- | --- |

u)

turpināt sniegt humāno palīdzību Lībijai, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām;

| v) | turpināt atbalstīt Lībijas pilsonisko sabiedrību un aktīvi sadarboties ar to; mudināt Lībijas iestādes izbeigt vardarbīgās represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pret kurām vēršas ar patvaļīgiem arestiem, aizturēšanu, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu, un atcelt ierobežojumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo tas turpina radīt nopietnus šķēršļus vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvībai, kuru garantē arī Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Lībija ir ratificējusi; |
| --- | --- |

v)

turpināt atbalstīt Lībijas pilsonisko sabiedrību un aktīvi sadarboties ar to; mudināt Lībijas iestādes izbeigt vardarbīgās represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pret kurām vēršas ar patvaļīgiem arestiem, aizturēšanu, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu, un atcelt ierobežojumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo tas turpina radīt nopietnus šķēršļus vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvībai, kuru garantē arī Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Lībija ir ratificējusi;

| w) | mudināt Lībijas iestādes atcelt vīzu ierobežojumus ārvalstu un vietējās preses pārstāvjiem un garantēt žurnālistu drošību; |
| --- | --- |

w)

mudināt Lībijas iestādes atcelt vīzu ierobežojumus ārvalstu un vietējās preses pārstāvjiem un garantēt žurnālistu drošību;

| x) | mudināt Lībijas iestādes atcelt 2001. gada Likumu Nr. 19 un Prezidentūras padomes 2019. gada Dekrētu Nr. 286, ar ko ierobežo pilsoniskās sabiedrības rīcībspēku spēju darboties, kā arī 1972. gada Likumu Nr. 76 par publikācijām, ar kuru ierobežo vārda brīvību; mudināt Lībijas iestādes nenoteikt kriminālatbildību par pamatbrīvību īstenošanu, izmantojot neskaidri formulētus pantus Lībijas Kriminālkodeksā, piemēram, 206. un 207. pantu, kuros paredzēts nāvessods; mudināt Lībijas iestādes nekavējoties atbrīvot visus cilvēkus, kuri nepamatoti aizturēti par iepriekš minētajām apsūdzībām; |
| --- | --- |

x)

mudināt Lībijas iestādes atcelt 2001. gada Likumu Nr. 19 un Prezidentūras padomes 2019. gada Dekrētu Nr. 286, ar ko ierobežo pilsoniskās sabiedrības rīcībspēku spēju darboties, kā arī 1972. gada Likumu Nr. 76 par publikācijām, ar kuru ierobežo vārda brīvību; mudināt Lībijas iestādes nenoteikt kriminālatbildību par pamatbrīvību īstenošanu, izmantojot neskaidri formulētus pantus Lībijas Kriminālkodeksā, piemēram, 206. un 207. pantu, kuros paredzēts nāvessods; mudināt Lībijas iestādes nekavējoties atbrīvot visus cilvēkus, kuri nepamatoti aizturēti par iepriekš minētajām apsūdzībām;

| y) | aicināt Lībijas iestādes noteikt moratoriju nāvessoda piemērošanai, lai galu galā to atceltu; |
| --- | --- |

y)

aicināt Lībijas iestādes noteikt moratoriju nāvessoda piemērošanai, lai galu galā to atceltu;

| z) | aicināt Lībijas iestādes veicināt sieviešu pilnīgu pārstāvību un līdzdalību un aizsargāt viņas no visu veidu vardarbības; atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir saskaņā ar ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju 1325 izstrādāt nacionālo rīcības plānu sieviešu, miera un drošības jomā; |
| --- | --- |

z)

aicināt Lībijas iestādes veicināt sieviešu pilnīgu pārstāvību un līdzdalību un aizsargāt viņas no visu veidu vardarbības; atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir saskaņā ar ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju 1325 izstrādāt nacionālo rīcības plānu sieviešu, miera un drošības jomā;

| aa) | mudināt Lībijas iestādes izstrādāt un pieņemt pasākumus, ar ko izbeigtu un nepieļautu pārkāpumus pret bērniem, un ievērot Lībijas saistības veicināt un aizsargāt bērna tiesības, jo īpaši ņemot vērā pienākumus, kas noteikti Konvencijā par bērna tiesībām un Āfrikas Hartā par bērna tiesībām un labklājību; |
| --- | --- |

aa)

mudināt Lībijas iestādes izstrādāt un pieņemt pasākumus, ar ko izbeigtu un nepieļautu pārkāpumus pret bērniem, un ievērot Lībijas saistības veicināt un aizsargāt bērna tiesības, jo īpaši ņemot vērā pienākumus, kas noteikti Konvencijā par bērna tiesībām un Āfrikas Hartā par bērna tiesībām un labklājību;

| ab) | mudināt Lībijas iestādes izskaust diskriminējošus tiesību aktus un praksi, kas vērsta pret reliģisko un etnisko minoritāšu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

ab)

mudināt Lībijas iestādes izskaust diskriminējošus tiesību aktus un praksi, kas vērsta pret reliģisko un etnisko minoritāšu pārstāvjiem;

| ac) | palīdzēt Lībijas iestādēm nodrošināt iekšzemē pārvietoto personu brīvprātīgu, drošu un cieņpilnu atgriešanos mājās un atbalstīt visas attiecīgās ieinteresētās personas, sniedzot humāno palīdzību iekšzemē pārvietotām personām un cilvēkiem, kas atgriežas mājās, tostarp nodrošinot piekļuvi veselības pamataprūpei, izglītībai un aizsardzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

ac)

palīdzēt Lībijas iestādēm nodrošināt iekšzemē pārvietoto personu brīvprātīgu, drošu un cieņpilnu atgriešanos mājās un atbalstīt visas attiecīgās ieinteresētās personas, sniedzot humāno palīdzību iekšzemē pārvietotām personām un cilvēkiem, kas atgriežas mājās, tostarp nodrošinot piekļuvi veselības pamataprūpei, izglītībai un aizsardzības pakalpojumiem;

| ad) | mudināt Lībiju cienīt kultūras, valodu un vēsturisko reģionālo daudzveidību un atcelt ierobežojumus un šķēršļus tam, lai tiktu miermīlīgi paustas vietējo kopienu vēlmes taisnīgi un vienlīdzīgi īstenot tiesības un pienākumus vienotas Lībijas satvarā; turpināt sniegt palīdzību un līdzekļus vietējām kopienām, jo īpaši marginalizētām kopienām, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, sociālo kohēziju un cilvēku drošību; turpināt attīstīt partnerības ar Lībijas pašvaldībām un atbalstīt tās, lai stiprinātu vietējās pārvaldības sistēmas un sniegtu pamatpakalpojumus, cita starpā izglītību un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

ad)

mudināt Lībiju cienīt kultūras, valodu un vēsturisko reģionālo daudzveidību un atcelt ierobežojumus un šķēršļus tam, lai tiktu miermīlīgi paustas vietējo kopienu vēlmes taisnīgi un vienlīdzīgi īstenot tiesības un pienākumus vienotas Lībijas satvarā; turpināt sniegt palīdzību un līdzekļus vietējām kopienām, jo īpaši marginalizētām kopienām, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, sociālo kohēziju un cilvēku drošību; turpināt attīstīt partnerības ar Lībijas pašvaldībām un atbalstīt tās, lai stiprinātu vietējās pārvaldības sistēmas un sniegtu pamatpakalpojumus, cita starpā izglītību un veselības aprūpi;

| ae) | mudināt Lībijas iestādes nodrošināt migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju aizsardzību un garantēt humānās palīdzības organizācijām, kas sniedz palīdzību šīm neaizsargātajām cilvēku kategorijām, pilnīgu, drošu un netraucētu piekļuvi izkāpšanas punktiem un visām telpām aizturēšanas centros; mudināt Lībijas iestādes atcelt vīzu ierobežojumus visiem starptautiskajiem humānās palīdzības darbiniekiem neatkarīgi no valstspiederības; nodrošināt humānās palīdzības sniedzējiem pietiekamus finanšu resursus, lai aizturēšanas centros un pilsētu teritorijās būtu pieejama efektīva humānā palīdzība; |
| --- | --- |

ae)

mudināt Lībijas iestādes nodrošināt migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju aizsardzību un garantēt humānās palīdzības organizācijām, kas sniedz palīdzību šīm neaizsargātajām cilvēku kategorijām, pilnīgu, drošu un netraucētu piekļuvi izkāpšanas punktiem un visām telpām aizturēšanas centros; mudināt Lībijas iestādes atcelt vīzu ierobežojumus visiem starptautiskajiem humānās palīdzības darbiniekiem neatkarīgi no valstspiederības; nodrošināt humānās palīdzības sniedzējiem pietiekamus finanšu resursus, lai aizturēšanas centros un pilsētu teritorijās būtu pieejama efektīva humānā palīdzība;

| af) | mudināt Lībijas iestādes parakstīt un ratificēt 1951. gada Ženēvas Konvenciju par bēgļiem un piedāvāt atbalstu konvencijas papildu pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

af)

mudināt Lībijas iestādes parakstīt un ratificēt 1951. gada Ženēvas Konvenciju par bēgļiem un piedāvāt atbalstu konvencijas papildu pasākumu īstenošanai;

| ag) | mudināt Lībijas iestādes izbeigt patvaļīgu imigrantu aizturēšanu un ieviest uz cilvēktiesībām balstītas alternatīvas aizturēšanai, cita starpā slēdzot imigrantu aizturēšanas centrus un atverot uzņemšanas centrus, izstrādājot skrīninga un nosūtīšanas mehānismus un piedāvājot kopienas mājokļu iespējas; šajā nolūkā aktīvi atbalstīt un finansēt iniciatīvas ar mērķi grozīt Lībijas tiesisko regulējumu migrācijas un patvēruma jomā, lai to saskaņotu ar starptautiskajām tiesībām un starptautiski atzītiem standartiem un principiem; |
| --- | --- |

ag)

mudināt Lībijas iestādes izbeigt patvaļīgu imigrantu aizturēšanu un ieviest uz cilvēktiesībām balstītas alternatīvas aizturēšanai, cita starpā slēdzot imigrantu aizturēšanas centrus un atverot uzņemšanas centrus, izstrādājot skrīninga un nosūtīšanas mehānismus un piedāvājot kopienas mājokļu iespējas; šajā nolūkā aktīvi atbalstīt un finansēt iniciatīvas ar mērķi grozīt Lībijas tiesisko regulējumu migrācijas un patvēruma jomā, lai to saskaņotu ar starptautiskajām tiesībām un starptautiski atzītiem standartiem un principiem;

| ah) | mudināt Lībijas iestādes nodrošināt, ka aizturētās sievietes uzturas telpās, kurās ir pienācīgi apmācītas sardzes, un ka bērni tiek nošķirti no pieaugušajiem, kas nav attiecīgo bērnu radinieki; |
| --- | --- |

ah)

mudināt Lībijas iestādes nodrošināt, ka aizturētās sievietes uzturas telpās, kurās ir pienācīgi apmācītas sardzes, un ka bērni tiek nošķirti no pieaugušajiem, kas nav attiecīgo bērnu radinieki;

| ai) | arī turpmāk mudināt Lībijas iestādes uzlabot sadarbību ar kaimiņvalstīm attiecībā uz drošu un likumīgu migrācijas ceļu izveidi; |
| --- | --- |

ai)

arī turpmāk mudināt Lībijas iestādes uzlabot sadarbību ar kaimiņvalstīm attiecībā uz drošu un likumīgu migrācijas ceļu izveidi;

| aj) | mudināt Lībijas iestādes uzlabot sadarbību ar citām valstīm un Starptautisko Migrācijas organizāciju attiecībā uz Lībijā iestrēgušo migrantu brīvprātīgu, drošu un cieņpilnu atgriešanos izcelsmes valstīs un viņu reintegrāciju sabiedrībā un kopienās, kas viņus uzņem; |
| --- | --- |

aj)

mudināt Lībijas iestādes uzlabot sadarbību ar citām valstīm un Starptautisko Migrācijas organizāciju attiecībā uz Lībijā iestrēgušo migrantu brīvprātīgu, drošu un cieņpilnu atgriešanos izcelsmes valstīs un viņu reintegrāciju sabiedrībā un kopienās, kas viņus uzņem;

| ak) | mudināt ES dalībvalstis risināt sarunas par vērienīgākas ES migrācijas un patvēruma politikas izstrādi, lai netieši neveicinātu Lībijas robežsardzes vai drošības spēku veiktu nelikumīgu atraidīšanu un cilvēku atgriešanu necilvēcīgajās nometnēs Lībijā, kā nefinansēt Lībijas ieinteresētās personas, par kurām ir ticami apgalvojumi par smagiem pārkāpumiem un iesaistīšanos cilvēku tirdzniecībā, un nesadarboties ar tām; stiprināt drošus un likumīgus migrācijas ceļus uz ES, tostarp replicējot esošo labo praksi, kā arī palielinot ārkārtas tranzīta mehānismu spējas un dalībvalstu pārmitināšanas saistības; |
| --- | --- |

ak)

mudināt ES dalībvalstis risināt sarunas par vērienīgākas ES migrācijas un patvēruma politikas izstrādi, lai netieši neveicinātu Lībijas robežsardzes vai drošības spēku veiktu nelikumīgu atraidīšanu un cilvēku atgriešanu necilvēcīgajās nometnēs Lībijā, kā nefinansēt Lībijas ieinteresētās personas, par kurām ir ticami apgalvojumi par smagiem pārkāpumiem un iesaistīšanos cilvēku tirdzniecībā, un nesadarboties ar tām; stiprināt drošus un likumīgus migrācijas ceļus uz ES, tostarp replicējot esošo labo praksi, kā arī palielinot ārkārtas tranzīta mehānismu spējas un dalībvalstu pārmitināšanas saistības;

| al) | vajadzības gadījumā aktīvi atbalstīt ANO Neatkarīgās faktu vākšanas misijas Lībijā mandāta atkārtotu atjaunošanu un tās ziņojumos iekļauto ieteikumu īstenošanu; nodrošināt, ka misijai ir pietiekami resursi tās pilnvaru īstenošanai, un mudināt Lībijas iestādes pilnībā sadarboties ar misiju un piešķirt tās locekļiem pilnīgu piekļuvi, lai tie nekavējoties varētu veikt izmeklēšanu; |
| --- | --- |

al)

vajadzības gadījumā aktīvi atbalstīt ANO Neatkarīgās faktu vākšanas misijas Lībijā mandāta atkārtotu atjaunošanu un tās ziņojumos iekļauto ieteikumu īstenošanu; nodrošināt, ka misijai ir pietiekami resursi tās pilnvaru īstenošanai, un mudināt Lībijas iestādes pilnībā sadarboties ar misiju un piešķirt tās locekļiem pilnīgu piekļuvi, lai tie nekavējoties varētu veikt izmeklēšanu;

| am) | arī turpmāk atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas mandātu un tās centienus saukt pie atbildības visus nežēlīgo noziegumu izdarītājus, tostarp par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, bērnu vervēšanu un tiešu līdzdalību karadarbībā, piespiedu pazušanām, nogalināšanu bez tiesas sprieduma un cita veida vardarbību pret neaizsargātām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

am)

arī turpmāk atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas mandātu un tās centienus saukt pie atbildības visus nežēlīgo noziegumu izdarītājus, tostarp par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, bērnu vervēšanu un tiešu līdzdalību karadarbībā, piespiedu pazušanām, nogalināšanu bez tiesas sprieduma un cita veida vardarbību pret neaizsargātām iedzīvotāju grupām;

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 15, 12.1.2022., 70. lpp.

(2)  OV C 76, 9.3.2020., 206. lpp.

---

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 22. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/126 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/126

---

P9_TA(2022)0391

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada pārskatu apstiprināšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra lēmums par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu (2022/2903(RSP))

(2023/C 167/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada galīgos pārskatus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada galīgos pārskatus,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par ES aģentūrām attiecībā uz 2020. finanšu gadu ar aģentūru atbildēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par ES aģentūrām attiecībā uz 2020. finanšu gadu ar aģentūru atbildēm (1),

| — | ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2020. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2020. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 28. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2020. finanšu gada budžeta izpildi (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 28. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2020. finanšu gada budžeta izpildi (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | ņemot vērā 2022. gada 4. maija lēmumu (3) atlikt lēmuma pieņemšanu par 2020. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izpilddirektores atbildes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 4. maija lēmumu (3) atlikt lēmuma pieņemšanu par 2020. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izpilddirektores atbildes,

| — | ņemot vērā 2022. gada 18. oktobra lēmumu (4), ar kuru Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izpilddirektorei nesniedz apstiprinājumu par 2020. finanšu gada budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 18. oktobra lēmumu (4), ar kuru Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izpilddirektorei nesniedz apstiprinājumu par 2020. finanšu gada budžeta izpildi,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5), un jo īpaši tās 70. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5), un jo īpaši tās 70. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. novembra Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (6), un jo īpaši tās 116. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. novembra Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (6), un jo īpaši tās 116. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 18. decembra Deleģēto regulu (ES) 2019/715 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (7), un jo īpaši tās 105. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 18. decembra Deleģēto regulu (ES) 2019/715 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (7), un jo īpaši tās 105. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 100. pantu un V pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 100. pantu un V pielikumu,

| 1. | apstiprina Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras 2020. finanšu gada pārskatus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 439, 29.10.2021., 3. lpp.

(2)  OV C 439, 29.10.2021., 3. lpp.

(3)  OV L 258, 5.10.2022., 406. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0362.

(5)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(6)  OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.

(7)  OV L 122, 10.5.2019., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 22. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/128

---

P9_TA(2022)0390

Revīzijas palātas locekļa iecelšana – Keit Pentus-Rosimannus

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Keit Pentus-Rosimannus par Revīzijas palātas locekli (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 167/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0316/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0316/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 129. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 129. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0272/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0272/2022),

| A. | tā kā Padome, 2022. gada 20. septembrī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Keit Pentus-Rosimannus iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome, 2022. gada 20. septembrī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Keit Pentus-Rosimannus iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;

| B. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja Keit Pentus-Rosimannus atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidātes saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņai nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja Keit Pentus-Rosimannus atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidātes saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņai nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā minētā komiteja 2022. gada 8. novembrī rīkoja kandidātes uzklausīšanu, kuras laikā viņa sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā komiteja 2022. gada 8. novembrī rīkoja kandidātes uzklausīšanu, kuras laikā viņa sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | izdod labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Keit Pentus-Rosimannus par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/129

---

P9_TA(2022)0392

Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalība Savienības programmās

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 167/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12669/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12669/2019),

| — | ņemot vērā Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 7. punktu (C9-0115/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 7. punktu (C9-0115/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A9-0253/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A9-0253/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu Protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Palestīnas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 121, 8.4.2021., 3. lpp.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/130

---

P9_TA(2022)0393

Dzimumu līdzsvars biržā kotēto uzņēmumu direktoru vidū

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru vidū un saistītiem pasākumiem (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2023/C 167/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10521/1/2022 – C9-0354/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10521/1/2022 – C9-0354/2022),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgās komitejas apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgās komitejas apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0275/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0275/2022),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 436, 24.11.2016., 225. lpp.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/131

---

P9_TA(2022)0394

Kritisko vienību noturība

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kritisko vienību noturību (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0829),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0421/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0421/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 21. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 21. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Ārlietu komitejas, kā arī Transporta un tūrisma komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Ārlietu komitejas, kā arī Transporta un tūrisma komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0289/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0289/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 170. lpp.

(2)  OV C 440, 29.10.2021., 99. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0365

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par kritisko vienību noturību un Padomes Direktīvas 2008/114/EK atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2557.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/132

---

P9_TA(2022)0395

Kopējā zivsaimniecības politika (KZP): piekļuves ierobežošana Savienības ūdeņiem

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0356),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0254/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 12. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 12. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0206/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0206/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 517, 22.12.2021., 123. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0176

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2495.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Komisijas paziņojums par zvejniecību Lamanša jūras šaurumā

Komisija un Eiropas Parlaments atzīmē zvejniecību stāvokli Lamanšā un vietējo un reģionālo zvejniecības jomā ieinteresēto personu, to vidū zvejnieku, satraukumu par to, ka daudzi kuģi zvejo ar demersālajiem zvejas vadiem.

Eiropas Parlaments un Komisija mudina minētās ieinteresētās personas savā starpā cieši sadarboties un nākt klajā ar iniciatīvām un aicina dalībvalstis iesākto darbu attiecīgā gadījumā turpināt, iesniedzot kopīgus ieteikumus. Komisija no savas puses pēc vajadzības veiks (arī tehniskus) pasākumus, kas pamatojas uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām un attiecīgo zinātnisko struktūru veiktu novērtējumu, arī sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu. Šajā sakarā Komisija nodrošinās, ka ir pieejams zinātniskajai pētniecībai un konsultācijām paredzēts finansējums.

Komisijas paziņojums par KZP regulas pārskatīšanu

Ja Komisija apsvērs iespēju pārskatīt KZP regulu, tā saskaņā ar labāka regulējuma principiem veiks ietekmes novērtējumu. Komisija ietekmes novērtējumu līdztiesīgajiem likumdevējiem darīs pieejamu brīdī, kad tā šādu priekšlikumu publicēs.

Alternatīva iespēja ir apsvērt ziņošanu par kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu vēlākais līdz 2032. gadam.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/134 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/134

---

P9_TA(2022)0396

Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumi

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiem par Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem groza Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0032),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0033/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 26. augusta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 26. augusta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 19. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 19. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0205/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0205/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 323, 26.8.2022., 43. lpp.

---

P9_TC1-COD(2022)0021

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1025/2012 attiecībā uz Eiropas standartizācijas organizāciju lēmumiem par Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2480.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/135

---

P9_TA(2022)0397

Dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāji: sākotnējās kvalifikācijas iegūšana un periodiska apmācība (kodifikācija)

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (kodifikācija) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2023/C 167/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0034), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0034),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0008/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu – Paātrināta darba metode tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu – Paātrināta darba metode tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0267/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0267/2022),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 155, 30.4.2021., 78. lpp.

(2)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0018

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 22. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2561.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/136

---

P9_TA(2022)0398

ES un Jaunzēlandes nolīgums: visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 167/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07910/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07910/2022),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (07911/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (07911/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0296/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0273/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0273/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jaunzēlandes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/137

---

P9_TA(2022)0399

Grozījumu izdarīšana Lēmumā (ES) 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 167/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12600/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12600/2022),

| — | ņemot vērā Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 167. panta 3. punktu, 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0343/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 167. panta 3. punktu, 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0343/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0277/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0277/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Korejas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

Trešdiena, 2022. gada 23. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/138

---

P9_TA(2022)0402

Budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts: Papildu pasākumi, lai novērstu sekas, ko radījis Krievijas karš Ukrainā. Savienības civilās aizsardzības mehānisma stiprināšana. Maksājumu apropriāciju samazināšana un ieņēmumu atjaunināšana. Citas korekcijas un tehniski atjauninājumi

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu: papildu pasākumi, lai novērstu sekas, ko radījis Krievijas karš Ukrainā, Savienības civilās aizsardzības mehānisma stiprināšana, maksājumu apropriāciju samazināšana un ieņēmumu atjaunināšana, citas korekcijas un tehniski atjauninājumi (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

(2023/C 167/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 5. oktobrī (COM(2022)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 5. oktobrī (COM(2022)0351),

| — | ņemot vērā kopīgo tekstu, par kuru Samierināšanas komiteja vienojās 2022. gada 14. novembrī, par 2023. finanšu gada vispārējo budžetu, kas ietver arī budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekta pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo tekstu, par kuru Samierināšanas komiteja vienojās 2022. gada 14. novembrī, par 2023. finanšu gada vispārējo budžetu, kas ietver arī budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekta pieņemšanu,

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 21. novembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (14832/2022 – C9-0388/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 21. novembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (14832/2022 – C9-0388/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0280/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0280/2022),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts attiecas atjauninājumiem gan attiecībā uz izdevumiem, gan ieņēmumiem, un ietver izmaiņas III iedaļā (Komisija) un citās iedaļās; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts attiecas atjauninājumiem gan attiecībā uz izdevumiem, gan ieņēmumiem, un ietver izmaiņas III iedaļā (Komisija) un citās iedaļās;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā cita starpā ir iekļauti pielāgojumi, kuru mērķis ir novērst Krievijas kara sekas Ukrainā; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā cita starpā ir iekļauti pielāgojumi, kuru mērķis ir novērst Krievijas kara sekas Ukrainā;

| C. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts ir saistīts ar jauno instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA), pastiprinot ārkārtas pasākumus saskaņā ar Vienotā tirgus programmas pārtikas aprites sadaļu, pasteidzinot un pastiprinot Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM), palielinot ES ieguldījumu Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram, palielinot administratīvos izdevumus un pensijas augstās inflācijas dēļ, atgriežot summu no jaunās iniciatīvas “ReFuelEU Aviation” rezerves Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta sadaļā, ņemot vērā tā novēloto pieņemšanu; tā kā visas atlikušās rezerves 2.b un 5. izdevumu kategorijā ir pilnībā izsmeltas; |
| --- | --- |

C.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts ir saistīts ar jauno instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA), pastiprinot ārkārtas pasākumus saskaņā ar Vienotā tirgus programmas pārtikas aprites sadaļu, pasteidzinot un pastiprinot Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM), palielinot ES ieguldījumu Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram, palielinot administratīvos izdevumus un pensijas augstās inflācijas dēļ, atgriežot summu no jaunās iniciatīvas “ReFuelEU Aviation” rezerves Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta sadaļā, ņemot vērā tā novēloto pieņemšanu; tā kā visas atlikušās rezerves 2.b un 5. izdevumu kategorijā ir pilnībā izsmeltas;

| D. | tā kā Civildienesta noteikumu 64. un 65. panta mērķis ir saglabāt ES ierēdņu pirktspējas attīstību vienā līmenī ar dalībvalstu civildienesta ierēdņu pirktspēju; tā kā prognozētā algu atjaunināšanas likme, kas piemērojama ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada 1. jūlija, pieņemtajā 2022. gada budžetā bija 2,5 % (sešu mēnešu ietekme), savukārt likme, kas atspoguļota budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā, ir 6,9 %; tā kā Eurostat2022. gada 24. oktobra ziņojumā par 2022. gada algu pārskatīšanu galīgā likme ir noteikta 7,0 % apmērā (6); |
| --- | --- |

D.

tā kā Civildienesta noteikumu 64. un 65. panta mērķis ir saglabāt ES ierēdņu pirktspējas attīstību vienā līmenī ar dalībvalstu civildienesta ierēdņu pirktspēju; tā kā prognozētā algu atjaunināšanas likme, kas piemērojama ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada 1. jūlija, pieņemtajā 2022. gada budžetā bija 2,5 % (sešu mēnešu ietekme), savukārt likme, kas atspoguļota budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā, ir 6,9 %; tā kā Eurostat2022. gada 24. oktobra ziņojumā par 2022. gada algu pārskatīšanu galīgā likme ir noteikta 7,0 % apmērā (6);

| E. | tā kā maksājumu apropriāciju līmenis Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un programmai “ES – veselībai” ir samazināts attiecīgi par 775 miljoniem EUR un 129,2 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

E.

tā kā maksājumu apropriāciju līmenis Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un programmai “ES – veselībai” ir samazināts attiecīgi par 775 miljoniem EUR un 129,2 miljoniem EUR;

| F. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā ir iekļautas arī divas korekcijas ieņēmumu daļā, proti, tradicionālo pašu resursu (TPR) aplēšu atjaunināšana un valūtas kursa atšķirību aplēstā ietekme; tā kā ieņēmumu pārpalikums tiek lēsts 3,0 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

F.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektā ir iekļautas arī divas korekcijas ieņēmumu daļā, proti, tradicionālo pašu resursu (TPR) aplēšu atjaunināšana un valūtas kursa atšķirību aplēstā ietekme; tā kā ieņēmumu pārpalikums tiek lēsts 3,0 miljardu EUR apmērā;

| G. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekta neto ietekme uz izdevumiem nozīmē saistību apropriāciju palielinājumu par 447,5 miljoniem EUR un maksājumu apropriāciju samazinājumu par 741,1 miljonu EUR; tā kā vispārējā ietekme uz ieņēmumiem (ko veido ieņēmumu pārpalikums un maksājumu samazinājums) ir NKI iemaksu neto samazinājums 3 779 miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

G.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekta neto ietekme uz izdevumiem nozīmē saistību apropriāciju palielinājumu par 447,5 miljoniem EUR un maksājumu apropriāciju samazinājumu par 741,1 miljonu EUR; tā kā vispārējā ietekme uz ieņēmumiem (ko veido ieņēmumu pārpalikums un maksājumu samazinājums) ir NKI iemaksu neto samazinājums 3 779 miljonu EUR apmērā;

| H. | tā kā Parlaments vairākkārt ir norādījis, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai vienam mērķim, |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments vairākkārt ir norādījis, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai vienam mērķim,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka EDIRPA juridiskā pamata novēlotas pieņemšanas dēļ Samierināšanas komiteja par 2023. finanšu gada vispārējo budžetu vienojās minētajam nolūkam rezervē neiekļaut nekādu summu saistību apropriācijās un neveidot atbilstošu budžeta pozīciju 2022. finanšu gadam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka kopš UCPM īstenošanas sākuma tam ir vajadzīgi ievērojami palielinājumi, jo īpaši sakarā ar ļoti nelabvēlīgiem laikapstākļiem, kas izraisa plūdus, ugunsgrēkus un sausumu Eiropā, un lai izveidotu pastāvīgu ugunsdzēsības floti Eiropas mēroga mežu ugunsgrēku dzēšanai; tādēļ norāda, ka ierosinātā UCPM līdzekļu priekšlaicīga piešķiršana/atlikšana būs atkārtoti jāizvērtē, pamatojoties uz vajadzībām, jo īpaši saistībā ar gaidāmo DFS pārskatīšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | brīdina par risku, ka saistībā ar satraucošajiem kavējumiem programmu īstenošanā varētu palielināties neizpildīto maksājumu uzkrāšanās, un norāda, ka šis risks ir jānovērš saistībā ar DFS pārskatīšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka dalībvalstu NKI iemaksas kopumā ir samazinājušās par 3,8 miljardiem EUR un ka dažas dalībvalstis gūst labumu no lieliem papildu finanšu līdzekļiem, ņemot vērā, ka to fiksētās summas atlaides katru gadu tiek koriģētas ar reālo IKP cenu deflatoru, nevis pamatojoties uz DFS noteikto automātisko 2 % deflatoru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti norāda, ka, lai labāk ievērotu budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas, Komisijai būtu jāiesniedz budžeta grozījuma projekts, kuram ir tikai viens mērķis, un jāatturas apvienot vairākus mērķus vienā budžeta grozījuma projektā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projektu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājai paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 5/2022 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 45, 24.2.2022., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(6)  Komisijas dienestu darba dokuments “Eurostat Report on the 2022 annual update of remuneration and pensions of EU officials”, publicēts 24.10.2022.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/141 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/141

---

P9_TA(2022)0403

2023. gada budžeta procedūra: kopīgais dokuments

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras laikā apstiprināto kopīgo dokumentu par Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 167/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus par to (14783/2022 – C9-0389/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus par to (14783/2022 – C9-0389/2022),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 1. jūlijā (COM(2022)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 1. jūlijā (COM(2022)0400),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 6. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2022. gada 9. septembrī (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 6. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2022. gada 9. septembrī (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2023 attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza 2022. gada 5. oktobrī (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2023 attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza 2022. gada 5. oktobrī (COM(2022)0670),

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 95. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 95. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A9-0278/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A9-0278/2022),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina kopīgos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai paziņot, ka Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai šo normatīvo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0366.

(2)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(5)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

---

PIELIKUMS

GALĪGAIS

2023. gada budžets — kopīgo secinājumu elementi

Kopīgos secinājumus veido šādas sadaļas:

| 1. | 2023. gada budžets |
| --- | --- |

1.

2023. gada budžets

| 2. | 2022. gada budžets — budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts |
| --- | --- |

2.

2022. gada budžets — budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts

| 3. | Paziņojumi |
| --- | --- |

3.

Paziņojumi

—   Kopsavilkuma pārskats

A.   2023. gada budžets

Saskaņā ar kopīgo secinājumu elementiem:

| — | kopējais saistību apropriāciju apmērs 2023. gada budžetā ir 186 616,7 miljoni EUR. Kopumā tas 2023. gadam rada rezervi DFS maksimālo apjomu ietvaros 421,2 miljonu EUR apmērā saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

—

kopējais saistību apropriāciju apmērs 2023. gada budžetā ir 186 616,7 miljoni EUR. Kopumā tas 2023. gadam rada rezervi DFS maksimālo apjomu ietvaros 421,2 miljonu EUR apmērā saistību apropriācijās;

| — | kopējais maksājumu apropriāciju apmērs 2023. gada budžetā ir 168 648,7 miljoni EUR. Kopumā tas 2023. gadam rada rezervi DFS maksimālo apjomu ietvaros 3 554,2 miljonu EUR apmērā maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

—

kopējais maksājumu apropriāciju apmērs 2023. gada budžetā ir 168 648,7 miljoni EUR. Kopumā tas 2023. gadam rada rezervi DFS maksimālo apjomu ietvaros 3 554,2 miljonu EUR apmērā maksājumu apropriācijās;

| — | elastības instruments 2023. gadam tiek izmantots saistību apropriācijās 1 235,7 miljonu EUR apmērā, no kuriem 182,2 miljoni EUR ir paredzēti 2.b apakškategorijai “Noturība un vērtības”, 170,6 miljoni EUR — 5. izdevumu kategorijai “Drošība un aizsardzība” un 882,9 miljoni EUR — 6. izdevumu kategorijai “Kaimiņattiecības un pasaule”. |
| --- | --- |

—

elastības instruments 2023. gadam tiek izmantots saistību apropriācijās 1 235,7 miljonu EUR apmērā, no kuriem 182,2 miljoni EUR ir paredzēti 2.b apakškategorijai “Noturība un vērtības”, 170,6 miljoni EUR — 5. izdevumu kategorijai “Drošība un aizsardzība” un 882,9 miljoni EUR — 6. izdevumu kategorijai “Kaimiņattiecības un pasaule”.

2023. gada maksājumu apropriācijas, kas saistītas ar elastības instrumenta izmantošanu no 2019. gada līdz 2023. gadam, Komisija ir aplēsusi 948,1 miljona EUR apmērā. Aplēstais attiecīgo vēl nesamaksāto summu maksājumu grafiks šiem gadiem ir sniegts šajā tabulā.

| Elastības instruments – maksājumu profils (miljonos EUR) |
| --- |
| Izmantošanas gads | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | Kopā |
| 2019 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 0,0 | 368,4 |
| 2023 | 752,9 | 279,0 | 120,6 | 83,2 | 1 235,7 |
| Kopā | 948,1 | 336,4 | 157,4 | 83,2 | 1 992,3 |

Elastības instruments – maksājumu profils (miljonos EUR)

Izmantošanas gads

2023

2024

2025

2026

Kopā

2019

82,2

0,0

0,0

0,0

223,2

2020

39,9

0,0

0,0

0,0

106,1

2021

10,3

7,6

0,0

0,0

58,9

2022

62,7

49,8

36,7

0,0

368,4

2023

752,9

279,0

120,6

83,2

1 235,7

Kopā

948,1

336,4

157,4

83,2

1 992,3

| — | saskaņā ar DFS regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu vienotais rezerves instruments tiek izmantots saistību apropriācijās 280 miljonu EUR apmērā 2.b izdevumu apakškategorijā “Noturība un vērtības”. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar DFS regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu vienotais rezerves instruments tiek izmantots saistību apropriācijās 280 miljonu EUR apmērā 2.b izdevumu apakškategorijā “Noturība un vērtības”.

B.   2022. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts (BGP) tiek apstiprināts, izdarot vienu grozījumu salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu: tā kā juridiskais pamats Eiropas aizsardzības rūpniecības stiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA), tika pieņemts vēlu, šim nolūkam rezervē iekļautās saistību apropriācijas 82 972 301 EUR apmērā netiek pieņemtas un attiecīgā budžeta pozīcija (13 06 01) 2022. finanšu gadam netiek izveidota.

—1.   2023. gada budžets

1.1.   “Slēgtās” pozīcijas

Ja vien tālāk šajos secinājumos nav norādīts citādi, visas budžeta pozīcijas ir apstiprinātas, kā to ierosinājusi Komisija 2023. gada budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023.

Attiecībā uz pārējām budžeta pozīcijām Samierināšanas komiteja ir vienojusies par secinājumiem, kas iekļauti 1.2.–1.7. sadaļā.

1.2.   Horizontālie jautājumi

Decentralizētas aģentūras

Visām decentralizētajām aģentūrām paredzētā ES iemaksa (saistību un maksājumu apropriācijās) un štatu sarakstā iekļauto amata vietu skaits tiek noteikts tāds, kādu Komisija ir ierosinājusi 2023. gada budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, ar turpmāk minētajiem izņēmumiem.

| — | 2.b izdevumu apakškategorijā: |
| --- | --- |

—

2.b izdevumu apakškategorijā:

| — | Eiropas Prokuratūra (EPPO, budžeta 07 10 08. pants), kurai 2023. gada budžets ietver palielinājumu 2,5 miljonu EUR apmērā un divdesmit līgumdarbinieku amata vietu pārveidošanu par pagaidu darbinieku amata vietām štatu sarakstā, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Prokuratūra (EPPO, budžeta 07 10 08. pants), kurai 2023. gada budžets ietver palielinājumu 2,5 miljonu EUR apmērā un divdesmit līgumdarbinieku amata vietu pārveidošanu par pagaidu darbinieku amata vietām štatu sarakstā, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

| — | 4. izdevumu kategorijā: |
| --- | --- |

—

4. izdevumu kategorijā:

| — | Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA, budžeta 11 10 02. pants), kurai štatu sarakstā tiek pievienotas sešas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs tiek palielināts par 0,5 miljoniem EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA, budžeta 11 10 02. pants), kurai štatu sarakstā tiek pievienotas sešas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs tiek palielināts par 0,5 miljoniem EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

| — | Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA, budžeta 10 10 01. pants), kurai saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 3 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA, budžeta 10 10 01. pants), kurai saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 3 miljoniem EUR.

| — | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex, budžeta 11 10 01. pants), kuras saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir samazināts par 50 miljoniem EUR, kā to ierosinājusi Padome un kam piekritis Eiropas Parlaments — katrs savā lasījumā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex, budžeta 11 10 01. pants), kuras saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir samazināts par 50 miljoniem EUR, kā to ierosinājusi Padome un kam piekritis Eiropas Parlaments — katrs savā lasījumā.

Izpildaģentūras

ES iemaksa (saistību un maksājumu apropriācijās) un štatu sarakstā iekļauto amata vietu skaits izpildaģentūrām tiek noteikts tāds, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā.

Izmēģinājuma projekti / sagatavošanas darbības

Visaptverošs pasākumu kopums, kuru veido 39 izmēģinājuma projekti / sagatavošanas darbības (IP/SD, no kuriem 29 jauni(-as)) par kopējo summu 80,1 miljons EUR saistību apropriācijās, ir apstiprināts tāds, kādu to ir ierosinājis Parlaments.

Apropriācijas Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) īstenotā izmēģinājuma projekta (“Izmēģinājuma projekts — Virzība uz Eiropas Diplomātijas akadēmijas izveidi”, budžeta 2 2 5 0. postenis) turpināšanai ir noteiktas tādā apmērā, kādu pieprasījis EĀDD un ierosinājusi Komisija 2023. gada budžeta projektā.

Šajā kopumā ir ievēroti maksimālie apjomi, kas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām noteikti Finanšu regulā.

1.3.   Finanšu shēmas izdevumu kategorijas — saistību apropriācijas

Ņemot vērā iepriekš norādītos secinājumus par aģentūrām, izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, Samierināšanas komiteja ir vienojusies par turpmāk minēto.

1. 
  izdevumu kategorija – Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1.0.11 | Apvārsnis Eiropa | 12 342 890 425 | 12 352 890 425 | 10 000 000 |
| 01 02 01 02 | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības | 864 130 546 | 874 130 546 | 10 000 000 |
| 1.0.13 | Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 019 848 352 | 839 848 352 | - 180 000 000 |
| 01 04 01 | ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – un kodolsintēzes enerģētikas attīstība | 1 012 128 572 | 832 128 572 | - 180 000 000 |
| 1.0.221 | EISI – Transports | 1 792 540 197 | 1 852 540 197 | 60 000 000 |
| 02 03 01 | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports | 1 782 813 707 | 1 842 813 707 | 60 000 000 |
| 1.0.222 | EISI – Enerģētika | 815 673 939 | 859 173 939 | 43 500 000 |
| 02 03 02 | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Enerģētika | 810 644 269 | 854 144 269 | 43 500 000 |
| 1.0.31 | Vienotā tirgus programma (t. sk. MVU) | 592 820 090 | 602 820 090 | 10 000 000 |
| 03 02 02 | Uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas uzlabošana un atbalsts to piekļuvei tirgiem | 126 384 000 | 136 384 000 | 10 000 000 |
| PPPA | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 37 325 000 |
| | Kopā | | | -19 175 000 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1.0.11

Apvārsnis Eiropa

12 342 890 425

12 352 890 425

10 000 000

01 02 01 02

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības

864 130 546

874 130 546

10 000 000

1.0.13

Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

1 019 848 352

839 848 352

- 180 000 000

01 04 01

ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – un kodolsintēzes enerģētikas attīstība

1 012 128 572

832 128 572

- 180 000 000

1.0.221

EISI – Transports

1 792 540 197

1 852 540 197

60 000 000

02 03 01

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports

1 782 813 707

1 842 813 707

60 000 000

1.0.222

EISI – Enerģētika

815 673 939

859 173 939

43 500 000

02 03 02

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Enerģētika

810 644 269

854 144 269

43 500 000

1.0.31

Vienotā tirgus programma (t. sk. MVU)

592 820 090

602 820 090

10 000 000

03 02 02

Uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas uzlabošana un atbalsts to piekļuvei tirgiem

126 384 000

136 384 000

10 000 000

PPPA

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

37 325 000

Kopā

-19 175 000

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 21 548,4 miljonu EUR apmērā, 1. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros atstājot rezervi 178,6 miljonu EUR apmērā.

Saskaņā ar Finanšu regulas (1) 15. panta 3. punktu Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas pētniecībai paredzētajās budžeta pozīcijās par kopējo summu 148,8 miljoni EUR saistību apropriācijās. Šīs apropriācijas ir daļa no kopējās summas līdz 0,5 miljardu EUR apmērā (2018. gada cenās) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, par ko panākta vienošanās saistībā ar vienošanos par DFS. Tādējādi laikposmam no 2024. līdz 2027. gadam ir pieejami līdz pat 238,0 miljoni EUR 2018. gada cenās. 15. panta 3. punkta iespējama turpmāka aktivizēšana tiks apspriesta likumdošanas procedūrā par Eiropas Mikroshēmu aktu un tā finansēšanu.

Ir palielināta šāda budžeta pozīcija un attiecīgi pārskatītas tās budžeta piezīmes:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriācijas |
| 01 02 02 20 | Kopa “Kultūra, jaunrade un iekļaujoša sabiedrība” | 29 762 369 |
| 01 02 02 40 | Kopa “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss” | 89 287 105 |
| 01 02 02 50 | Kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte” | 29 762 369 |
| Kopā | | 148 811 843 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriācijas

01 02 02 20

Kopa “Kultūra, jaunrade un iekļaujoša sabiedrība”

29 762 369

01 02 02 40

Kopa “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss”

89 287 105

01 02 02 50

Kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”

29 762 369

Kopā

148 811 843

2.a 
  izdevumu apakškategorija – Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 3 500 000 |
| | Kopā | | | 3 500 000 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

3 500 000

Kopā

3 500 000

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 62 926,5 miljonu EUR apmērā, 2.a izdevumu apakškategorijas maksimālā apjoma ietvaros atstājot rezervi 12,5 miljonu EUR apmērā.

2.b 
  izdevumu apakškategorija – Noturība un vērtības

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 2.2.23 | Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) – Periodiska kupona izmaksa un izpirkšana termiņa beigās | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | Programma “ES – veselībai” | 731 750 309 | 739 250 309 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programma “ES – veselībai” | 707 621 072 | 715 121 072 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 648 525 437 | 3 668 525 437 | 20 000 000 |
| 07 03 01 01 | Veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā — Netieša pārvaldība | 2 382 120 171 | 2 400 120 171 | 18 000 000 |
| 07 03 03 | Veicināt sporta treneru un personāla mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī | 67 664 711 | 69 664 711 | 2 000 000 |
| 2.2.33 | Eiropas Solidaritātes korpuss | 141 196 320 | 144 196 320 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Eiropas Solidaritātes korpuss | 134 298 196 | 137 298 196 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Radošā Eiropa | 325 290 321 | 332 790 321 | 7 500 000 |
| 07 05 01 | Kultūra | 100 040 879 | 102 540 879 | 2 500 000 |
| 07 05 02 | Media | 175 661 827 | 180 661 827 | 5 000 000 |
| 2.2.352 | Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības | 212 282 092 | 215 282 092 | 3 000 000 |
| 07 06 02 | Veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē | 32 154 085 | 33 154 085 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 25 257 735 | 26 757 735 | 1 500 000 |
| 07 06 04 | Savienības vērtību aizsargāšana un veicināšana | 108 683 873 | 109 183 873 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Decentralizētās aģentūras | 268 478 848 | 270 978 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Eiropas Prokuratūra (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 31 590 500 |
| | Kopā | | | -94 909 500 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

2.2.23

Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) – Periodiska kupona izmaksa un izpirkšana termiņa beigās

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

Programma “ES – veselībai”

731 750 309

739 250 309

7 500 000

06 06 01

Programma “ES – veselībai”

707 621 072

715 121 072

7 500 000

2.2.32

Erasmus+

3 648 525 437

3 668 525 437

20 000 000

07 03 01 01

Veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā — Netieša pārvaldība

2 382 120 171

2 400 120 171

18 000 000

07 03 03

Veicināt sporta treneru un personāla mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī

67 664 711

69 664 711

2 000 000

2.2.33

Eiropas Solidaritātes korpuss

141 196 320

144 196 320

3 000 000

07 04 01

Eiropas Solidaritātes korpuss

134 298 196

137 298 196

3 000 000

2.2.34

Radošā Eiropa

325 290 321

332 790 321

7 500 000

07 05 01

Kultūra

100 040 879

102 540 879

2 500 000

07 05 02

Media

175 661 827

180 661 827

5 000 000

2.2.352

Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības

212 282 092

215 282 092

3 000 000

07 06 02

Veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē

32 154 085

33 154 085

1 000 000

07 06 03

Daphne

25 257 735

26 757 735

1 500 000

07 06 04

Savienības vērtību aizsargāšana un veicināšana

108 683 873

109 183 873

500 000

2.2.3DAG

Decentralizētās aģentūras

268 478 848

270 978 848

2 500 000

07 10 08

Eiropas Prokuratūra (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

31 590 500

Kopā

-94 909 500

Ņemot vērā procentu likmes un NGEU finansēšanas operācijas līdz 2022. gada beigām, budžeta 06 04 01. pozīcijai paredzētās apropriācijas var samazināt par 170,0 miljoniem EUR, vienlaikus pilnībā saglabājot spēju 2023. gadā finansēt NGEU neatmaksājamo komponentu.

Attiecībā uz programmu “Erasmus+” budžeta 07 03 03. panta “Veicināt sporta treneru un personāla mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī” palielināšana ļautu sniegt ieguldījumu tādu darbību finansēšanā, kas saistītas ar nākamajām speciālajām olimpiskajām spēlēm.

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 7 660,2 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 2.b izdevumu apakškategorijas izdevumu maksimālā apjoma ietvaros un izmantojot elastības instrumentu 182,2 miljonu EUR apmērā saskaņā ar DFS regulas 12. pantu, kā arī izmantojot vienoto rezerves instrumentu 280,0 miljonu EUR apmērā saskaņā ar DFS regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

3. 
  izdevumu kategorija – Dabas resursi un vide

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 3.2.21 | Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) | 725 521 280 | 755 521 280 | 30 000 000 |
| 09 02 01 | Daba un biodaudzveidība | 272 761 676 | 279 011 676 | 6 250 000 |
| 09 02 02 | Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte | 173 862 556 | 179 112 556 | 5 250 000 |
| 09 02 03 | Klimata pārmaiņu mitigācija un klimatadaptācija | 122 358 139 | 128 608 139 | 6 250 000 |
| 09 02 04 | Pāreja uz tīru enerģiju | 130 752 568 | 143 002 568 | 12 250 000 |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 6 700 000 |
| | Kopā | | | 36 700 000 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

3.2.21

Vides un klimata pasākumu programma (LIFE)

725 521 280

755 521 280

30 000 000

09 02 01

Daba un biodaudzveidība

272 761 676

279 011 676

6 250 000

09 02 02

Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte

173 862 556

179 112 556

5 250 000

09 02 03

Klimata pārmaiņu mitigācija un klimatadaptācija

122 358 139

128 608 139

6 250 000

09 02 04

Pāreja uz tīru enerģiju

130 752 568

143 002 568

12 250 000

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6 700 000

Kopā

36 700 000

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 57 259,3 miljonu EUR apmērā, 3. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros atstājot rezervi 35,7 miljonu EUR apmērā.

4. 
  izdevumu kategorija – Migrācija un robežu pārvaldība

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 4.0.11 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds | 1 418 121 253 | 1 454 621 253 | 36 500 000 |
| 10 02 01 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds | 1 414 824 860 | 1 451 324 860 | 36 500 000 |
| 4.0.1DAG | Decentralizētās aģentūras | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Integrētās robežu pārvaldības fonds (IBMF) – Robežu pārvaldības un vīzu instruments (BMVI) | 946 798 303 | 956 798 303 | 10 000 000 |
| 11 02 01 | Finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām | 944 798 303 | 954 798 303 | 10 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentralizētās aģentūras | 1 052 269 675 | 1 002 769 675 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) | 258 655 538 | 259 155 538 | 500 000 |
| | Kopā | | | 0 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

4.0.11

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

1 418 121 253

1 454 621 253

36 500 000

10 02 01

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

1 414 824 860

1 451 324 860

36 500 000

4.0.1DAG

Decentralizētās aģentūras

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Integrētās robežu pārvaldības fonds (IBMF) – Robežu pārvaldības un vīzu instruments (BMVI)

946 798 303

956 798 303

10 000 000

11 02 01

Finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām

944 798 303

954 798 303

10 000 000

4.0.2DAG

Decentralizētās aģentūras

1 052 269 675

1 002 769 675

-49 500 000

11 10 01

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

258 655 538

259 155 538

500 000

Kopā

0

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 3 727,3 miljonu EUR apmērā, 4. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros atstājot rezervi 86,7 miljonu EUR apmērā.

5. 
  izdevumu kategorija – Drošība un aizsardzība

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 5.0.22 | Militārā mobilitāte | 236 685 681 | 295 185 681 | 58 500 000 |
| 13 04 01 | Militārā mobilitāte | 234 970 661 | 293 470 661 | 58 500 000 |
| | Kopā | | | 58 500 000 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

5.0.22

Militārā mobilitāte

236 685 681

295 185 681

58 500 000

13 04 01

Militārā mobilitāte

234 970 661

293 470 661

58 500 000

Kopā

58 500 000

Turklāt, kamēr nav panākta vienošanās par drošas kosmosa savienojamības programmu, summas, kas šim nolūkam ierosinātas budžeta projektā, tiks iekļautas rezervē un tiks darītas pieejamas vai grozītas saskaņā ar finansēšanas risinājumu, par kuru galu galā būs vienojušies Eiropas Parlaments un Padome. Sīkāka informācija sniegta 1.5. sadaļā.

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 2 116,6 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 5. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma ietvaros un izmantojot elastības instrumentu 170,6 miljonu EUR apmērā.

6. 
  izdevumu kategorija – Kaimiņattiecības un pasaule

Saistību apropriācijas ir apstiprinātas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, bet iekļaujot korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja un kuras norādītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 6.0.111 | Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (NDICI – “Eiropa pasaulē”). | 11 970 770 313 | 12 250 770 313 | 280 000 000 |
| 14 02 01 10 | Dienvidu kaimiņreģions | 1 657 209 546 | 1 727 209 546 | 70 000 000 |
| 14 02 01 11 | Austrumu kaimiņreģions | 618 890 238 | 828 890 238 | 210 000 000 |
| | Kopā | | | 280 000 000 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

6.0.111

Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (NDICI – “Eiropa pasaulē”).

11 970 770 313

12 250 770 313

280 000 000

14 02 01 10

Dienvidu kaimiņreģions

1 657 209 546

1 727 209 546

70 000 000

14 02 01 11

Austrumu kaimiņreģions

618 890 238

828 890 238

210 000 000

Kopā

280 000 000

Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” ietvaros austrumu kaimiņreģiona (budžeta 14 02 01 11. postenis) saistību apropriāciju palielinājums 210 miljonu EUR apmērā ir paredzēts pasākumiem Ukrainā un Moldovā, kas tiek veikti, reaģējot uz Krievijas agresiju. Dienvidu kaimiņreģiona (budžeta 14 02 01 10. postenis) saistību apropriāciju palielinājums 70 miljonu EUR apmērā ir paredzēts tam, lai finansētu ar migrāciju saistītas darbības, jo īpaši darbības, ar kurām atbalsta migrācijas un piespiedu pārvietošanas pārvaldību un vadību un UNRWA.

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 17 211,9 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 6. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma ietvaros un izmantojot elastības instrumentu 882,9 miljonu EUR apmērā.

7. 
  izdevumu kategorija – Eiropas publiskā pārvalde

Samierināšanas komiteja apstiprina tādu iestāžu štata sarakstos paredzētu amata vietu skaitu un apropriāciju apmēru, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, ar turpmāk minētajiem izņēmumiem.

| — | Eiropas Savienības Tiesas iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas četras amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 634 903 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Tiesas iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas četras amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 634 903 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

| — | Eiropas Revīzijas palātas iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas deviņas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 1 005 422 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. Attiecīgās amata vietas ir atļautas uz laiku līdz 2027. gadam. |
| --- | --- |

—

Eiropas Revīzijas palātas iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas deviņas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 1 005 422 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. Attiecīgās amata vietas ir atļautas uz laiku līdz 2027. gadam.

| — | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas divas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 115 497 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas divas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 115 497 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

| — | Eiropas Ombuda iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas divas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 101 388 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ombuda iedaļa, kurā štatu sarakstam ir pievienotas divas amata vietas un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 101 388 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

| — | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iedaļa, kurā ir pievienotas piecas amata vietas, no tām trīs amata vietas iekļaujot Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja štatu sarakstā un divas amata vietas — Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas štatu sarakstā. Tādējādi saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 388 202 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iedaļa, kurā ir pievienotas piecas amata vietas, no tām trīs amata vietas iekļaujot Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja štatu sarakstā un divas amata vietas — Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas štatu sarakstā. Tādējādi saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 388 202 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

| — | Eiropas Ārējās darbības dienesta iedaļa, kurā personālresursi ir papildināti ar 11 līgumdarbiniekiem un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 420 239 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ārējās darbības dienesta iedaļa, kurā personālresursi ir papildināti ar 11 līgumdarbiniekiem un saistību un maksājumu apropriāciju apmērs ir palielināts par 420 239 EUR, ņemot vērā vidējo darbā pieņemšanas līmeni gada vidū.

Šīs korekcijas, kuru rezultātā 7. izdevumu kategorija tiek palielināta par 2,7 miljoniem EUR, ir sīki izklāstītas tālāk redzamajās tabulās.

4. iedaļa – Eiropas Savienības Tiesa

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1 2 0 0 | Algas un piemaksas | 304 868 000 | 305 502 903 | 634 903 |
| | Kopā | | | 634 903 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1 2 0 0

Algas un piemaksas

304 868 000

305 502 903

634 903

Kopā

634 903

5. iedaļa – Eiropas Revīzijas palāta

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1 2 0 0 | Atalgojums un piemaksas | 129 600 000 | 130 605 422 | 1 005 422 |
| | Kopā | | | 1 005 422 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1 2 0 0

Atalgojums un piemaksas

129 600 000

130 605 422

1 005 422

Kopā

1 005 422

6. iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1 2 0 0 | Algas un piemaksas | 82 849 505 | 82 965 001 | 115 496 |
| | Kopā | | | 115 496 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1 2 0 0

Algas un piemaksas

82 849 505

82 965 001

115 496

Kopā

115 496

8. iedaļa – Eiropas Ombuds

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1 2 0 0 | Atalgojums un piemaksas | 9 002 978 | 9 104 366 | 101 388 |
| | Kopā | | | 101 388 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1 2 0 0

Atalgojums un piemaksas

9 002 978

9 104 366

101 388

Kopā

101 388

9. iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1 1 0 0 | Atalgojums un piemaksas | 7 491 500 | 7 724 420 | 232 920 |
| 3 0 1 0 | Atalgojums un piemaksas | 2 123 500 | 2 278 782 | 155 282 |
| | Kopā | | | 388 202 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1 1 0 0

Atalgojums un piemaksas

7 491 500

7 724 420

232 920

3 0 1 0

Atalgojums un piemaksas

2 123 500

2 278 782

155 282

Kopā

388 202

10. iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1 2 0 0 | Līgumdarbinieki | 20 967 900 | 21 388 139 | 420 239 |
| | Kopā | | | 420 239 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1 2 0 0

Līgumdarbinieki

20 967 900

21 388 139

420 239

Kopā

420 239

Tādējādi saistību apropriācijas ir apstiprinātas 11 311,3 miljonu EUR apmērā, 7. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma ietvaros atstājot rezervi 107,7 miljonu EUR apmērā, no kuriem 28,2 miljoni EUR ir iekļauti pakārtotajā rezervē “Iestāžu administratīvie izdevumi”.

Tematiskie īpašie instrumenti: EGF,

  SEAR

  un BKR

Saistību apropriācijas Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF), rezervei solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR) un Brexit korekcijas rezervei (BKR) ir noteiktas tādā apmērā, kādu Komisija ir ierosinājusi budžeta projektā.

1.4.   Maksājumu apropriācijas

Kopējais maksājumu apropriāciju apmērs 2023. gada budžetā ir noteikts tāds, kāds bija ierosināts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, bet iekļaujot turpmāk minētās korekcijas, par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja.

| 1. | Ir ņemts vērā apstiprināto saistību apropriāciju apmērs, kas noteikts nediferencētajiem izdevumiem (1.–6. izdevumu kategorija), kuru maksājumu apropriāciju apmērs ir vienāds ar saistību apropriāciju apmēru. Tas ietver arī Eiropas Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksu samazinājumu par 170,0 miljoniem EUR. Ņemot vērā arī Savienības iemaksas decentralizētajām aģentūrām korekciju, kopumā tiek panākts samazinājums 214,0 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

1.

Ir ņemts vērā apstiprināto saistību apropriāciju apmērs, kas noteikts nediferencētajiem izdevumiem (1.–6. izdevumu kategorija), kuru maksājumu apropriāciju apmērs ir vienāds ar saistību apropriāciju apmēru. Tas ietver arī Eiropas Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksu samazinājumu par 170,0 miljoniem EUR. Ņemot vērā arī Savienības iemaksas decentralizētajām aģentūrām korekciju, kopumā tiek panākts samazinājums 214,0 miljonu EUR apmērā.

| 2. | Korekcija 7. izdevumu kategorijā veido palielinājumu par 2,7 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

2.

Korekcija 7. izdevumu kategorijā veido palielinājumu par 2,7 miljoniem EUR.

| 3. | Maksājumu apropriācijas visiem Parlamenta ierosinātajiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un jaunajām sagatavošanas darbībām ir noteiktas 25 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apmērā, ja tas ir mazāks. Pašreizējo izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanas pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apmērs ir tāds, kāds noteikts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, pieskaitot 25 % no attiecīgajām jaunajām saistību apropriācijām, vai tāds, kādu ir ierosinājis Parlaments, ja tas ir mazāks. Tādējādi kopumā tiek panākts palielinājums 19,8 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

3.

Maksājumu apropriācijas visiem Parlamenta ierosinātajiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un jaunajām sagatavošanas darbībām ir noteiktas 25 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apmērā, ja tas ir mazāks. Pašreizējo izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanas pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apmērs ir tāds, kāds noteikts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, pieskaitot 25 % no attiecīgajām jaunajām saistību apropriācijām, vai tāds, kādu ir ierosinājis Parlaments, ja tas ir mazāks. Tādējādi kopumā tiek panākts palielinājums 19,8 miljonu EUR apmērā.

| 4. | Diferencēto izdevumu budžeta pozīcijās veiktās korekcijas kopumā veido palielinājumu par 177,0 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

4.

Diferencēto izdevumu budžeta pozīcijās veiktās korekcijas kopumā veido palielinājumu par 177,0 miljoniem EUR.

Šīs korekcijas, kuras rada kopējo samazinājumu par 14,5 miljoniem EUR, ir izklāstītas tālāk redzamajā tabulā.

| Budžeta pozīcija / Programma | Nosaukums | Izmaiņas maksājumu apropriācijās (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1) | 2023. gada budžets | Starpība |
| 1. izdevumu kategorija |
| 1.0.11 | Apvārsnis Eiropa | 11 903 569 694 | 11 908 569 694 | 5 000 000 |
| 01 02 01 02 | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības | 602 437 939 | 607 437 939 | 5 000 000 |
| 1.0.13 | Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 721 228 782 | 671 228 782 | -50 000 000 |
| 01 04 01 | ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – un kodolsintēzes enerģētikas attīstība | 563 509 002 | 513 509 002 | -50 000 000 |
| 1.0.221 | EISI – Transports | 1 922 486 490 | 1 943 486 490 | 21 000 000 |
| 02 03 01 | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports | 973 760 000 | 994 760 000 | 21 000 000 |
| 1.0.222 | EISI – Enerģētika | 713 629 670 | 723 629 670 | 10 000 000 |
| 02 03 02 | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Enerģētika | 246 000 000 | 256 000 000 | 10 000 000 |
| 1.0.31 | Vienotā tirgus programma (t. sk. MVU) | 610 260 036 | 615 260 036 | 5 000 000 |
| 03 02 02 | Uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas uzlabošana un atbalsts to piekļuvei tirgiem | 132 069 500 | 137 069 500 | 5 000 000 |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 9 331 250 |
| | 1. izdevumu kategorijā kopā | | | 331 250 |
| 2.a izdevumu apakškategorija |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 875 000 |
| | 2.a izdevumu apakškategorijā kopā | | | 875 000 |
| 2.b izdevumu apakškategorija |
| 2.2.23 | Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) – Periodiska kupona izmaksa un izpirkšana termiņa beigās | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | Programma “ES – veselībai” | 619 341 615 | 626 841 615 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programma “ES – veselībai” | 570 712 378 | 578 212 378 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 274 197 196 | 3 291 597 196 | 17 400 000 |
| 07 03 01 01 | Veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā — Netieša pārvaldība | 2 280 250 000 | 2 296 250 000 | 16 000 000 |
| 07 03 03 | Veicināt sporta treneru un personāla mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī | 55 000 000 | 56 400 000 | 1 400 000 |
| 2.2.33 | Eiropas Solidaritātes korpuss | 122 118 124 | 124 118 124 | 2 000 000 |
| 07 04 01 | Eiropas Solidaritātes korpuss | 104 000 000 | 106 000 000 | 2 000 000 |
| 2.2.34 | Radošā Eiropa | 306 962 192 | 312 462 192 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultūra | 89 452 597 | 91 452 597 | 2 000 000 |
| 07 05 02 | Media | 137 922 353 | 141 422 353 | 3 500 000 |
| 2.2.352 | Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības | 155 069 755 | 156 569 755 | 1 500 000 |
| 07 06 02 | Veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē | 18 510 511 | 19 010 511 | 500 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 26 078 886 | 26 828 886 | 750 000 |
| 07 06 04 | Savienības vērtību aizsargāšana un veicināšana | 54 381 753 | 54 631 753 | 250 000 |
| 2.2.3DAG | Decentralised Agencies | 263 290 848 | 265 790 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Eiropas Prokuratūra (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 7 897 625 |
| | 2.b izdevumu apakškategorijā kopā | | | - 125 702 375 |
| 3. izdevumu kategorija |
| 3.2.21 | Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) | 513 989 167 | 522 689 167 | 8 700 000 |
| 09 02 01 | Daba un biodaudzveidība | 97 698 396 | 99 323 396 | 1 625 000 |
| 09 02 02 | Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte | 69 504 430 | 71 129 430 | 1 625 000 |
| 09 02 03 | Klimata pārmaiņu mitigācija un klimatadaptācija | 47 000 000 | 48 625 000 | 1 625 000 |
| 09 02 04 | Pāreja uz tīru enerģiju | 53 000 000 | 56 825 000 | 3 825 000 |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 1 675 000 |
| | 3. izdevumu kategorijā kopā | | | 10 375 000 |
| 4. izdevumu kategorija |
| 4.0.11 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds | 1 314 919 500 | 1 329 919 500 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds | 710 919 500 | 725 919 500 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentralizētās aģentūras | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Integrētās robežu pārvaldības fonds (IBMF) – Robežu pārvaldības un vīzu instruments (BMVI) | 394 492 752 | 396 992 752 | 2 500 000 |
| 11 02 01 | Finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām | 276 492 752 | 278 992 752 | 2 500 000 |
| 4.0.2DAG | Decentralizētās aģentūras | 1 117 019 143 | 1 067 519 143 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) | 323 405 006 | 323 905 006 | 500 000 |
| IP/SD | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | | | 0 |
| | 4. izdevumu kategorijā kopā | | | -29 000 000 |
| 5. izdevumu kategorija |
| 5.0.22 | Militārā mobilitāte | 106 715 020 | 131 715 020 | 25 000 000 |
| 13 04 01 | Militārā mobilitāte | 105 000 000 | 130 000 000 | 25 000 000 |
| | 5. izdevumu kategorijā kopā | | | 25 000 000 |
| 6. izdevumu kategorija |
| 6.0.111 | Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (NDICI – “Eiropa pasaulē”). | 8 842 716 018 | 8 943 716 018 | 101 000 000 |
| 14 02 01 10 | Dienvidu kaimiņreģions | 423 893 255 | 444 893 255 | 21 000 000 |
| 14 02 01 11 | Austrumu kaimiņreģions | 185 608 958 | 265 608 958 | 80 000 000 |
| | 6. izdevumu kategorijā kopā | | | 101 000 000 |
| 7. izdevumu kategorija |
| 7.1.24 | Eiropas Savienības Tiesa | 485 342 893 | 485 977 796 | 634 903 |
| 7.1.25 | Eiropas Revīzijas palāta | 174 054 500 | 175 059 922 | 1 005 422 |
| 7.1.26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 158 652 474 | 158 767 970 | 115 496 |
| 7.1.28 | Eiropas Ombuds | 12 943 383 | 13 044 771 | 101 388 |
| 7.1.29 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 21 941 500 | 22 329 702 | 388 202 |
| 7.1.2X | Eiropas Ārējās darbības dienests | 819 647 241 | 820 067 480 | 420 239 |
| | 7. izdevumu kategorijā kopā | 2 665 650 |
| KOPĀ | -14 455 475 |

Budžeta pozīcija / Programma

Nosaukums

Izmaiņas maksājumu apropriācijās (EUR)

2023. gada BP (tostarp GV Nr. 1)

2023. gada budžets

Starpība

1. izdevumu kategorija

1.0.11

Apvārsnis Eiropa

11 903 569 694

11 908 569 694

5 000 000

01 02 01 02

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības

602 437 939

607 437 939

5 000 000

1.0.13

Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

721 228 782

671 228 782

-50 000 000

01 04 01

ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – un kodolsintēzes enerģētikas attīstība

563 509 002

513 509 002

-50 000 000

1.0.221

EISI – Transports

1 922 486 490

1 943 486 490

21 000 000

02 03 01

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports

973 760 000

994 760 000

21 000 000

1.0.222

EISI – Enerģētika

713 629 670

723 629 670

10 000 000

02 03 02

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Enerģētika

246 000 000

256 000 000

10 000 000

1.0.31

Vienotā tirgus programma (t. sk. MVU)

610 260 036

615 260 036

5 000 000

03 02 02

Uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas uzlabošana un atbalsts to piekļuvei tirgiem

132 069 500

137 069 500

5 000 000

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

9 331 250

1. izdevumu kategorijā kopā

331 250

2.a izdevumu apakškategorija

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

875 000

2.a izdevumu apakškategorijā kopā

875 000

2.b izdevumu apakškategorija

2.2.23

Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) – Periodiska kupona izmaksa un izpirkšana termiņa beigās

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

Programma “ES – veselībai”

619 341 615

626 841 615

7 500 000

06 06 01

Programma “ES – veselībai”

570 712 378

578 212 378

7 500 000

2.2.32

Erasmus+

3 274 197 196

3 291 597 196

17 400 000

07 03 01 01

Veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā — Netieša pārvaldība

2 280 250 000

2 296 250 000

16 000 000

07 03 03

Veicināt sporta treneru un personāla mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī

55 000 000

56 400 000

1 400 000

2.2.33

Eiropas Solidaritātes korpuss

122 118 124

124 118 124

2 000 000

07 04 01

Eiropas Solidaritātes korpuss

104 000 000

106 000 000

2 000 000

2.2.34

Radošā Eiropa

306 962 192

312 462 192

5 500 000

07 05 01

Kultūra

89 452 597

91 452 597

2 000 000

07 05 02

Media

137 922 353

141 422 353

3 500 000

2.2.352

Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības

155 069 755

156 569 755

1 500 000

07 06 02

Veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē

18 510 511

19 010 511

500 000

07 06 03

Daphne

26 078 886

26 828 886

750 000

07 06 04

Savienības vērtību aizsargāšana un veicināšana

54 381 753

54 631 753

250 000

2.2.3DAG

Decentralised Agencies

263 290 848

265 790 848

2 500 000

07 10 08

Eiropas Prokuratūra (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

7 897 625

2.b izdevumu apakškategorijā kopā

- 125 702 375

3. izdevumu kategorija

3.2.21

Vides un klimata pasākumu programma (LIFE)

513 989 167

522 689 167

8 700 000

09 02 01

Daba un biodaudzveidība

97 698 396

99 323 396

1 625 000

09 02 02

Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte

69 504 430

71 129 430

1 625 000

09 02 03

Klimata pārmaiņu mitigācija un klimatadaptācija

47 000 000

48 625 000

1 625 000

09 02 04

Pāreja uz tīru enerģiju

53 000 000

56 825 000

3 825 000

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

1 675 000

3. izdevumu kategorijā kopā

10 375 000

4. izdevumu kategorija

4.0.11

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

1 314 919 500

1 329 919 500

15 000 000

10 02 01

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

710 919 500

725 919 500

15 000 000

4.0.1DAG

Decentralizētās aģentūras

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Integrētās robežu pārvaldības fonds (IBMF) – Robežu pārvaldības un vīzu instruments (BMVI)

394 492 752

396 992 752

2 500 000

11 02 01

Finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām

276 492 752

278 992 752

2 500 000

4.0.2DAG

Decentralizētās aģentūras

1 117 019 143

1 067 519 143

-49 500 000

11 10 01

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

323 405 006

323 905 006

500 000

IP/SD

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

4. izdevumu kategorijā kopā

-29 000 000

5. izdevumu kategorija

5.0.22

Militārā mobilitāte

106 715 020

131 715 020

25 000 000

13 04 01

Militārā mobilitāte

105 000 000

130 000 000

25 000 000

5. izdevumu kategorijā kopā

25 000 000

6. izdevumu kategorija

6.0.111

Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (NDICI – “Eiropa pasaulē”).

8 842 716 018

8 943 716 018

101 000 000

14 02 01 10

Dienvidu kaimiņreģions

423 893 255

444 893 255

21 000 000

14 02 01 11

Austrumu kaimiņreģions

185 608 958

265 608 958

80 000 000

6. izdevumu kategorijā kopā

101 000 000

7. izdevumu kategorija

7.1.24

Eiropas Savienības Tiesa

485 342 893

485 977 796

634 903

7.1.25

Eiropas Revīzijas palāta

174 054 500

175 059 922

1 005 422

7.1.26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

158 652 474

158 767 970

115 496

7.1.28

Eiropas Ombuds

12 943 383

13 044 771

101 388

7.1.29

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

21 941 500

22 329 702

388 202

7.1.2X

Eiropas Ārējās darbības dienests

819 647 241

820 067 480

420 239

7. izdevumu kategorijā kopā

2 665 650

KOPĀ

-14 455 475

Tā rezultātā kopējais maksājumu apropriāciju apmērs ir 168 648,7 miljoni EUR, proti, par 14,5 miljoniem EUR mazāks nekā budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023.

1.5.   Rezerves

Nav nekādu citu rezervju kā vien tās, kuras paredzētas budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023.

1.6.   Budžeta piezīmes

Budžeta piezīmju teksts atbilst budžeta projektam, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, ar turpmāk minētajām korekcijām, kuras ierosinātas vēstulē par izpildes iespējām un par kurām vienojusies Samierināšanas komiteja.

| — | Budžeta pozīcijas, kurās Eiropas Parlaments ir izdarījis grozījumus pats savā iedaļā, tiek apstiprinātas bez izmaiņām. Tas ietver šādu grozījumu: |
| --- | --- |

—

Budžeta pozīcijas, kurās Eiropas Parlaments ir izdarījis grozījumus pats savā iedaļā, tiek apstiprinātas bez izmaiņām. Tas ietver šādu grozījumu:

| — | 1 2 0 0. postenis — Atalgojums un piemaksas |
| --- | --- |

—

1 2 0 0. postenis — Atalgojums un piemaksas

Pievienot šādu tekstu:

Štatu sarakstā ir iekļautas 98 papildu amata vietas 2023. gadam. Šīs amata vietas ir paredzētas vienam budžeta gadam un 2024. gada budžeta projektā tiks svītrotas no štatu saraksta. Šīs vietas ir paredzētas tam, lai veicinātu pagaidu darbinieku nodarbinātības nepārtrauktību, ņemot vērā Civildienesta noteikumu 29. panta 4. punkta piemērošanu. Papildu apropriācijas nav vajadzīgas.

| — | Samierināšanas komiteja vienojas arī par to, ka Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes un neatkarīgu ievērojamu personu komitejas štatu sarakstā iekļauto amata vietu skaits būtu skaidri jānorāda Eiropas Parlamenta štatu sarakstā, zem Eiropas Parlamenta amata vietu kopsummas ieviešot jaunu rindu ar norādi “no kā Iestādei”. |
| --- | --- |

—

Samierināšanas komiteja vienojas arī par to, ka Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes un neatkarīgu ievērojamu personu komitejas štatu sarakstā iekļauto amata vietu skaits būtu skaidri jānorāda Eiropas Parlamenta štatu sarakstā, zem Eiropas Parlamenta amata vietu kopsummas ieviešot jaunu rindu ar norādi “no kā Iestādei”.

| — | Budžeta pozīcijas, kurās Eiropas Parlamenta veiktie grozījumi tiek apstiprināti bez izmaiņām: |
| --- | --- |

—

Budžeta pozīcijas, kurās Eiropas Parlamenta veiktie grozījumi tiek apstiprināti bez izmaiņām:

| — | 14 04 02. pants — Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) |
| --- | --- |

—

14 04 02. pants — Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Grozīt tekstu šādi:

Šī apropriācija sedz ESĪP algu izmaksas un grupu un/vai atbalsta struktūru izveidošanas izmaksas, ieskaitot tās
  transporta un
  personāla izmaksas, kuras nav saistītas ar tāda personāla izmaksām, ko norīkojušas dalībvalstis vai Savienības iestādes. Tā arī sedz visu projektu izmaksas, kuri tiek īstenoti ESĪP tiešā atbildībā.

| — | Budžeta pozīcijas, kurās atbilstošās piezīmes tiek apstiprinātas, kā ierosināts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli, un iekļaujot turpmāk norādītās izmaiņas. |
| --- | --- |

—

Budžeta pozīcijas, kurās atbilstošās piezīmes tiek apstiprinātas, kā ierosināts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli, un iekļaujot turpmāk norādītās izmaiņas.

| — | 13 03 01. postenis — Aizsardzības pētniecība |
| --- | --- |

—

13 03 01. postenis — Aizsardzības pētniecība

Rindkopu grozīt šādi:

pētījumi, piemēram, priekšizpēte, lai izpētītu jaunu vai uzlabotu tehnoloģiju, produktu, procesu, pakalpojumu un risinājumu iespējamību, tostarp kiberaizsardzības un kiberdrošības jomā,

| — | Jaunas budžeta pozīcijas, kuras izveidotas saistībā ar to, ka 2022. gada 9. novembrī tika pieņemts Komisijas priekšlikums regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +), un kurām attiecīgās budžeta piezīmes ir apstiprinātas ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

—

Jaunas budžeta pozīcijas, kuras izveidotas saistībā ar to, ka 2022. gada 9. novembrī tika pieņemts Komisijas priekšlikums regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +), un kurām attiecīgās budžeta piezīmes ir apstiprinātas ar šādu tekstu:

| — | 14 01 06. pants — Atbalsta izdevumi Ukrainai paredzētajai makrofinansiālajai palīdzībai plus (MFP+) |
| --- | --- |

—

14 01 06. pants — Atbalsta izdevumi Ukrainai paredzētajai makrofinansiālajai palīdzībai plus (MFP+)

Pievienot šādu tekstu:

Papildus izdevumiem, kas aprakstīti šajā nodaļā, šī apropriācija arī paredzēta, lai segtu jo īpaši atbalsta izdevumus, kas saistīti ar instrumenta īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu, tostarp ar administratīvo atbalstu tā mērķu sasniegšanai, arī administratīvo atbalstu šādai īstenošanai nepieciešamajām sagatavošanas, turpmākajām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kā arī izdevumus galvenajā mītnē un Savienības delegācijās saistībā ar instrumentam nepieciešamo administratīvo un koordinācijas atbalstu un saskaņā ar šo instrumentu finansēto darbību pārvaldībai, tostarp informācijas un komunikācijas pasākumiem, kā arī korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

| — | 14 07. nodaļa — Makrofinansiālā palīdzība plus (MFP+) Ukrainai |
| --- | --- |

—

14 07. nodaļa — Makrofinansiālā palīdzība plus (MFP+) Ukrainai

Pievienot šādu tekstu:

Šajā nodaļā iekļautās apropriācijas paredzētas, lai segtu darbības izdevumus saistībā ar darbībām, kuras tiek veiktas saskaņā ar instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +). Instrumenta vispārīgais mērķis ir prognozējami, nepārtraukti, organizēti un savlaicīgi sniegt īstermiņa finansiālu atbalstu, vajadzības gadījumā finansējot rehabilitāciju un sākotnēju atbalstu atjaunošanai pēc kara, lai atbalstītu Ukrainu ceļā uz Eiropas integrāciju.

Lai sasniegtu vispārīgo mērķi, galvenie konkrētie mērķi jo īpaši paredz atbalstīt:

| — | makrofinansiālo stabilitāti un ar valsts ārējo un iekšējo finansējumu saistīto ierobežojumu atvieglošanu; |
| --- | --- |

—

makrofinansiālo stabilitāti un ar valsts ārējo un iekšējo finansējumu saistīto ierobežojumu atvieglošanu;

| — | reformu programmu, kas vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, attiecīgā gadījumā ietverot Ukrainas iestāžu stiprināšanu, valsts pārvaldes reformas un tās efektivitātes stiprināšanu, kā arī pārredzamību, strukturālas reformas un labu pārvaldību visos līmeņos; |
| --- | --- |

—

reformu programmu, kas vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, attiecīgā gadījumā ietverot Ukrainas iestāžu stiprināšanu, valsts pārvaldes reformas un tās efektivitātes stiprināšanu, kā arī pārredzamību, strukturālas reformas un labu pārvaldību visos līmeņos;

| — | kritisko funkciju un infrastruktūras atjaunošanu un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

—

kritisko funkciju un infrastruktūras atjaunošanu un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21., 22. un 24. pantu no trešām valstīm (EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kandidātvalstīm un attiecīgā gadījumā Rietumbalkānu potenciālajām kandidātēm vai citām trešām valstīm) saņemtās iemaksas par piedalīšanos Savienības programmās un visi citi piešķirtie ieņēmumi, kas iekļauti ieņēmumu dokumentā, ir pamats attiecīgo apropriāciju piešķiršanai un īstenošanai saskaņā ar šo nodaļu.

Attiecīgās aplēstās summas, kā arī ieņēmumu pārskata attiecīgais pants vai postenis, ja iespējams, ir norādīti attiecīgajās budžeta pozīcijās.

| — | 14 07 01. pants — MFP+ Ukrainai: procentu likmes subsīdija |
| --- | --- |

—

14 07 01. pants — MFP+ Ukrainai: procentu likmes subsīdija

Pievienot šādu tekstu:

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu aktivitātes, kuru mērķis ir piešķirt procentu likmes subsīdiju saistībā ar aizņēmumu un aizdevumu operācijām, neattiecinot to uz izmaksām, kas saistītas ar aizdevuma pirmstermiņa atmaksu, to aizdevumu gadījumā, kas izsniegti saskaņā ar šo regulu.

Šīs iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu.

| — | 14 07 02. pants — MFP+ Ukrainai: neatmaksājams atbalsts |
| --- | --- |

—

14 07 02. pants — MFP+ Ukrainai: neatmaksājams atbalsts

Pievienot šādu tekstu:

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu papildu summas, ko dalībvalstis un ieinteresētās trešās valstis un personas dara pieejamas un ko piešķir kā neatmaksājamu atbalstu, ja tas paredzēts saprašanās memorandā, kas jānoslēdz saskaņā ar ierosinātās regulas 7. pantu, vai saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947 un Regulu (EK) Nr. 1257/96, lai finansētu pasākumus, ar kuriem sasniedz ierosinātās regulas 2. panta 2. punkta b) līdz c) apakšpunktā minētos mērķus.

Šo apropriāciju jo īpaši izmanto saistībā ar:

| — | reformu programmu, kas vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, attiecīgā gadījumā ietverot Ukrainas iestāžu stiprināšanu, valsts pārvaldes reformas un tās efektivitātes stiprināšanu, kā arī pārredzamību, strukturālas reformas un labu pārvaldību visos līmeņos; |
| --- | --- |

—

reformu programmu, kas vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, attiecīgā gadījumā ietverot Ukrainas iestāžu stiprināšanu, valsts pārvaldes reformas un tās efektivitātes stiprināšanu, kā arī pārredzamību, strukturālas reformas un labu pārvaldību visos līmeņos;

| — | kritisko funkciju un infrastruktūras atjaunošanu un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

—

kritisko funkciju un infrastruktūras atjaunošanu un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem.

Šīs iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu.

| — | Samierināšanas komiteja vienojas Eiropas Revīzijas palātas štatu sarakstā iekļaut šādu zemsvītras piezīmi. |
| --- | --- |

—

Samierināšanas komiteja vienojas Eiropas Revīzijas palātas štatu sarakstā iekļaut šādu zemsvītras piezīmi.

Pievienot šādu tekstu:

“Papildu amata vietas (2023. g.) (29 revidenti saistībā ar NGEU, atļauts izmantot līdz 2027. gadam).”

| — | Ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas budžeta 01 02 02 20. pozīcijā. Budžeta piezīmes tiks attiecīgi koriģētas: |
| --- | --- |

—

Ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas budžeta 01 02 02 20. pozīcijā. Budžeta piezīmes tiks attiecīgi koriģētas:

| Budžeta pozīcija | Nosaukums |
| --- | --- |
| 01 02 02 20 | Pievienot šādu tekstu:



  Saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu sakarā ar saistību atcelšanu, kas 2020. gadā veikta pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā, šim budžeta postenim ir pieejamas saistību apropriācijas 29 762 369  EUR apmērā. |

Budžeta pozīcija

Nosaukums

01 02 02 20

Pievienot šādu tekstu:

Saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu sakarā ar saistību atcelšanu, kas 2020. gadā veikta pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā, šim budžeta postenim ir pieejamas saistību apropriācijas 29 762 369  EUR apmērā.

| — | Ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas budžeta 01 02 02 40. pozīcijā. Budžeta piezīmes tiks attiecīgi koriģētas: |
| --- | --- |

—

Ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas budžeta 01 02 02 40. pozīcijā. Budžeta piezīmes tiks attiecīgi koriģētas:

| Budžeta pozīcija | Nosaukums |
| --- | --- |
| 01 02 02 40 | Pievienot šādu tekstu:



  Saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu sakarā ar saistību atcelšanu, kas 2020. gadā veikta pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā, šim budžeta postenim ir pieejamas saistību apropriācijas 89 287 105  EUR apmērā. |

Budžeta pozīcija

Nosaukums

01 02 02 40

Pievienot šādu tekstu:

Saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu sakarā ar saistību atcelšanu, kas 2020. gadā veikta pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā, šim budžeta postenim ir pieejamas saistību apropriācijas 89 287 105  EUR apmērā.

| — | Ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas budžeta 01 02 02 50. pozīcijā. Budžeta piezīmes tiks attiecīgi koriģētas: |
| --- | --- |

—

Ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, Samierināšanas komiteja vienojas no jauna darīt pieejamas saistību apropriācijas budžeta 01 02 02 50. pozīcijā. Budžeta piezīmes tiks attiecīgi koriģētas:

| Budžeta pozīcija | Nosaukums |
| --- | --- |
| 01 02 02 50 | Pievienot šādu tekstu:



  Saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu sakarā ar saistību atcelšanu, kas 2020. gadā veikta pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā, šim budžeta postenim ir pieejamas saistību apropriācijas 29 762 369  EUR apmērā. |

Budžeta pozīcija

Nosaukums

01 02 02 50

Pievienot šādu tekstu:

Saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu sakarā ar saistību atcelšanu, kas 2020. gadā veikta pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā, šim budžeta postenim ir pieejamas saistību apropriācijas 29 762 369  EUR apmērā.

Tas notiek ar nosacījumu, ka ar Eiropas Parlamenta vai Padomes ieviestajiem grozījumiem netiek mainīta vai paplašināta pašreizējā pamatakta darbības joma vai skarta iestāžu administratīvā autonomija un ka attiecīgos pasākumus ir iespējams finansēt ar pieejamajiem resursiem.

1.7.   Budžeta nomenklatūra

Budžeta nomenklatūra, ko Komisija ierosinājusi budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2023, ir apstiprināta, iekļaujot jaunos izmēģinājuma projektus un jaunās sagatavošanas darbības. Samierināšanas komiteja vienojas arī izveidot vienu jaunu budžeta pozīciju Eiropas Parlamenta iedaļā (5 0 2. pants — Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde — Atalgojums un piemaksas). Visbeidzot, saskaņā ar tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatu, kas pievienots 2022. gada 9. novembrī pieņemtajam Komisijas priekšlikumam regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +), Samierināšanas komiteja vienojas par trīs šādu jaunu budžeta pozīciju izveidi Eiropas Komisijas iedaļā:

| — | 14 01 06. pants — Atbalsta izdevumi Ukrainai paredzētajai makrofinansiālajai palīdzībai plus (MFP+) |
| --- | --- |

—

14 01 06. pants — Atbalsta izdevumi Ukrainai paredzētajai makrofinansiālajai palīdzībai plus (MFP+)

| — | 14 07 01. pants — MFP+ Ukrainai: procentu likmes subsīdija |
| --- | --- |

—

14 07 01. pants — MFP+ Ukrainai: procentu likmes subsīdija

| — | 14 07 02. pants — MFP+ Ukrainai: neatmaksājams atbalsts |
| --- | --- |

—

14 07 02. pants — MFP+ Ukrainai: neatmaksājams atbalsts

—2.   2022. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 5/2022 projekts tiek apstiprināts, izdarot vienu grozījumu salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu: tā kā juridiskais pamats Eiropas aizsardzības rūpniecības stiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA), tika pieņemts vēlu, šim nolūkam rezervē iekļautās saistību apropriācijas 82 972 301 EUR apmērā netiek pieņemtas un attiecīgā budžeta pozīcija (13 06 01) 2022. finanšu gadam netiek izveidota.

—3.   Paziņojumi

3.1.   Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums par maksājumu apropriācijām

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju turpināt cieši un aktīvi 2023. gada laikā pārraudzīt esošās un nākamās DFS programmu īstenošanu (jo īpaši 2.a apakškategorijā un “Lauku attīstībā”). Šajā nolūkā Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju laikus nākt klajā ar atjauninātiem skaitļiem par stāvokli attiecīgajā brīdī un ar aplēsēm par 2023. gada maksājumu apropriācijām (attiecīgā gadījumā ņemot vērā dalībvalstu uzlaboto prognožu precizitāti). Ja skaitļi parāda, ka 2023. gada budžetā iekļautās apropriācijas ir nepietiekamas, lai segtu vajadzības, Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, nākt klajā ar atbilstošu risinājumu, cita starpā budžeta grozījuma projektu, lai Eiropas Parlaments un Padome pamatotu vajadzību gadījumā varētu, cik drīz vien iespējams un bez liekas kavēšanās, pieņemt visus nepieciešamos lēmumus. Attiecīgā gadījumā Eiropas Parlaments un Padome ņems vērā jautājuma steidzamību un saīsinās lēmumam paredzēto astoņu nedēļu laikposmu, ja tas tiks uzskatīts par vajadzīgu. To pašu piemēro mutatis mutandis, ja skaitļi parāda, ka 2023. gada budžetā iekļautās apropriācijas ir lielākas, nekā nepieciešams.

3.2.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par Eiropas Mikroshēmu akta un drošas kosmosa savienojamības programmas finansēšanu

Trīs iestādes atzīst, ka Eiropas Mikroshēmu akta un drošas kosmosa savienojamības programmas finansēšana būs atkarīga no notiekošo likumdošanas sarunu galīgā iznākuma. Ņemot vērā apstiprināto regulu galīgo tekstu un tam pievienotos tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatus, Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju nekavējoties iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai nepieciešamos pārvietojumus vai budžeta grozījuma projektu, lai nodrošinātu, ka 2023. finanšu gadā tiek darīta pieejama pienācīga apropriāciju summa.

Ja Eiropas Parlaments un Padome panāks vienošanos par Eiropas Mikroshēmu akta finansēšanu, tostarp par to apropriāciju izmantošanu, kas atkal jādara pieejamas, pamatojoties uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Finanšu regulas 15. panta 3. punktu, šāds grozījums tiks iekļauts budžeta grozījuma projektā.

3.3.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par kiberdrošību

Stabila un koordinēta kiberdrošība ir ārkārtīgi svarīga ES iestāžu un struktūru darbības nepārtrauktībai, jo īpaši, gatavojoties Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2024. gadā. Visas trīs iestādes atzīst, ka ir vajadzīgas centralizētas spējas, lai novērstu kiberdrošības apdraudējumus un incidentus. Koordinēta pieeja ir izmaksu ziņā visefektīvākā un var nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem, tostarp visneaizsargātākajiem.

Visas trīs iestādes atzīst, ka pienācīgi kiberdrošības resursi ir vajadzīgi katrā iestādē un jo īpaši ES iestāžu, struktūru un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienībā (CERT-EU).

Komisija tiek aicināta ciešā sadarbībā ar CERT-EU un citām iestādēm līdz 2023. gada vidum sagatavot novērtējumu par nepieciešamajām kiberdrošības amata vietām CERT-EU un visās iestādēs, kā arī par CERT-EU pilnvarām.

Budžeta lēmējinstitūcija aicina ES iestādes sadarboties, lai stiprinātu kiberdrošību visās ES iestādēs. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu 2023. gada budžetā visām ES iestādēm paredzētie resursi kiberdrošībai būtu jādara pieejami koordinētā veidā, lai maksimāli palielinātu iestāžu aizsardzību, jo īpaši, bet ne tikai, stiprinot centrālās kiberdrošības spējas.

Tas neskar nekādus cilvēkresursus un budžeta resursus no iesaistītajām iestādēm, ko CERT-EU izmanto saskaņā ar vienošanos par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (COM(2022)0122).

3.4.   Eiropas Komisijas paziņojums par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu

Komisija novērtēs izdevumu maksimālo apjomu un maksimālo apakšapjomu ilgtspēju visās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam izdevumu kategorijās saistībā ar DFS regulas vidusposma pārskatīšanu, ko tā plāno veikt līdz 2023. gada vidum, kā noteikts Komisijas darba programmā 2023. gadam.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/162

---

P9_TA(2022)0404

Eiropas Savienības pašu resursu sistēma

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2023/C 167/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0570),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par jaunās paaudzes pašu resursiem ES budžetam (COM(2021)0566), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par jaunās paaudzes pašu resursiem ES budžetam (COM(2021)0566),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0034/2022),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. septembra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. septembra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (2),

| — | ņemot vērā 2022. gada 22. jūnijā pieņemtos grozījumus par priekšlikumu direktīvai, ar ko pārskata ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 22. jūnijā pieņemtos grozījumus par priekšlikumu direktīvai, ar ko pārskata ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (3),

| — | ņemot vērā 2022. gada 22. jūnijā pieņemtos grozījumus priekšlikumā regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 22. jūnijā pieņemtos grozījumus priekšlikumā regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas nostāju grozījumu veidā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas nostāju grozījumu veidā,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0266/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0266/2022),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Saskaņā ar juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu šis lēmums ir svarīgs solis jaunu pašu resursu ceļveža īstenošanā; tam sekos papildinošas iniciatīvas, kas nodrošinās, ka jaunie ieņēmumi ir vismaz pietiekami NGEU parādu procentu un pamatsummas atmaksai un ka groza sadales finansiālā ietekme ir pieņemama visām dalībvalstīm. Pienācīgai jauno pašu resursu summai ir jānodrošina ilgtspējīgs Savienības budžeta finansējums ilgtermiņā, tostarp jaunām Savienības prioritātēm un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksai, lai izvairītos no tā, ka ir jāsamazina finansējums esošajām ES programmām un politikas jomām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Saskaņā ar juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu šis lēmums ir svarīgs solis jaunu pašu resursu ceļveža īstenošanā; tam sekos papildinošas iniciatīvas, kas nodrošinās, ka jaunie ieņēmumi ir vismaz pietiekami NGEU parādu procentu un pamatsummas atmaksai un ka groza sadales finansiālā ietekme ir pieņemama visām dalībvalstīm. Pienācīgai jauno pašu resursu summai ir jānodrošina ilgtspējīgs Savienības budžeta finansējums ilgtermiņā, tostarp jaunām Savienības prioritātēm un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksai, lai izvairītos no tā, ka ir jāsamazina finansējums esošajām ES programmām un politikas jomām.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Ir jāpalielina ienākumu līmenis, izmantojot jaunus pašu resursus, lai segtu NGEU atmaksāšanas izmaksas un finansētu Sociālo klimata fondu, kas jāintegrē DFS, kā arī lai sekmētu Savienības politikas mērķu ilgtermiņa sasniegšanu. Tomēr juridiski un tehniski trīs jaunie pašu resursi veidos vispārējos ienākumus, pilnībā ievērojot ieņēmumu universāluma principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Ir jāpalielina ienākumu līmenis, izmantojot jaunus pašu resursus, lai segtu NGEU atmaksāšanas izmaksas un finansētu Sociālo klimata fondu, kas jāintegrē DFS, kā arī lai sekmētu Savienības politikas mērķu ilgtermiņa sasniegšanu. Tomēr juridiski un tehniski trīs jaunie pašu resursi veidos vispārējos ienākumus, pilnībā ievērojot ieņēmumu universāluma principu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Tādēļ Komisijai ir jāveic turpmākas savlaicīgas darbības, ja ierosinātie jaunie pašu resursi netiek pieņemti vai ja tie Savienības budžetā nerada gaidītos ieņēmumus. Saskaņā juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu tiek sagaidīts, ka Komisija līdz 2023. gada beigām iesniegs priekšlikumu par jauno pašu resursu otro grozu, kas varētu ietvert finanšu darījumu nodokli un pašu resursus, kas saistīti ar uzņēmumu sektoru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Tādēļ Komisijai ir jāveic turpmākas savlaicīgas darbības, ja ierosinātie jaunie pašu resursi netiek pieņemti vai ja tie Savienības budžetā nerada gaidītos ieņēmumus. Saskaņā juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu tiek sagaidīts, ka Komisija līdz 2023. gada beigām iesniegs priekšlikumu par jauno pašu resursu otro grozu, kas varētu ietvert finanšu darījumu nodokli un pašu resursus, kas saistīti ar uzņēmumu sektoru.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai izvairītos no pārmērīgas regresīvas ietekmes uz iemaksām no emisijas kvotu tirdzniecības, tiesīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālās iemaksas. Laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam dalībvalstis ir tiesīgas, ja nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, ko nosaka pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2020. gadu, ir mazāks par 90 % no ES vidējā rādītāja. Laikposmam no 2028. līdz 2030. gadam būtu jāizmanto nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2025. gadā. Maksimālā iemaksa būtu jānosaka, salīdzinot dalībvalstu daļu kopējā pašu resursā, kas pamatojas uz emisiju tirdzniecību (“ETS pašu resursi”), ar šo dalībvalstu daļu Savienības nacionālajā kopienākumā. Minimālā iemaksa būtu jānosaka visām dalībvalstīm, kuru daļa no ETS pašu resursu kopējās summas ir mazāka par 75 % no to daļas Savienības nacionālajā kopienākumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai izvairītos no pārmērīgas regresīvas ietekmes uz iemaksām no emisijas kvotu tirdzniecības, tiesīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālās iemaksas. Laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam dalībvalstis ir tiesīgas, ja nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, ko nosaka pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2020. gadu, ir mazāks par 90 % no ES vidējā rādītāja. Laikposmam no 2028. līdz 2030. gadam būtu jāizmanto nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2025. gadā. Maksimālā iemaksa būtu jānosaka, salīdzinot dalībvalstu daļu kopējā pašu resursā, kas pamatojas uz emisiju tirdzniecību (“ETS pašu resursi”), ar šo dalībvalstu daļu Savienības nacionālajā kopienākumā. Minimālā iemaksa būtu jānosaka visām dalībvalstīm, kuru daļa no ETS pašu resursu kopējās summas ir mazāka par 75 % no to daļas Savienības nacionālajā kopienākumā.

| (5) | Lai izvairītos no pārmērīgas regresīvas ietekmes uz iemaksām no emisijas kvotu tirdzniecības,
  līdz 2030. gadam
  tiesīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālās iemaksas. Laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam dalībvalstis ir tiesīgas, ja nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, ko nosaka pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2020. gadu, ir mazāks par 90 % no ES vidējā rādītāja. Laikposmam no 2028. līdz 2030. gadam būtu jāizmanto nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2025. gadā. Maksimālā iemaksa būtu jānosaka, salīdzinot dalībvalstu daļu kopējā pašu resursā, kas pamatojas uz emisiju tirdzniecību (“ETS pašu resursi”), ar šo dalībvalstu daļu Savienības nacionālajā kopienākumā. Minimālā iemaksa būtu jānosaka visām dalībvalstīm, kuru daļa no ETS pašu resursu kopējās summas ir mazāka par 75 % no to daļas Savienības nacionālajā kopienākumā. |
| --- | --- |

(5)

Lai izvairītos no pārmērīgas regresīvas ietekmes uz iemaksām no emisijas kvotu tirdzniecības,
  līdz 2030. gadam
  tiesīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālās iemaksas. Laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam dalībvalstis ir tiesīgas, ja nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, ko nosaka pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2020. gadu, ir mazāks par 90 % no ES vidējā rādītāja. Laikposmam no 2028. līdz 2030. gadam būtu jāizmanto nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2025. gadā. Maksimālā iemaksa būtu jānosaka, salīdzinot dalībvalstu daļu kopējā pašu resursā, kas pamatojas uz emisiju tirdzniecību (“ETS pašu resursi”), ar šo dalībvalstu daļu Savienības nacionālajā kopienākumā. Minimālā iemaksa būtu jānosaka visām dalībvalstīm, kuru daļa no ETS pašu resursu kopējās summas ir mazāka par 75 % no to daļas Savienības nacionālajā kopienākumā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un G20 Iekļaujošā satvara darba grupa nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā 2021. gada oktobrī panāca vienošanos par to, lai 25 % no lielu starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas virs 10 % rentabilitātes sliekšņa piešķirtu iesaistītajām tirgus jurisdikcijām (“ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanās”). Pašu resurss būtu jāveido tā, ka starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm [saskaņā ar Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali
  īstenošanu]
  , piemēro vienotu piesaistīšanas likmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un G20 Iekļaujošā satvara darba grupa nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā 2021. gada oktobrī panāca vienošanos par to, lai 25 % no lielu starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas virs 10 % rentabilitātes sliekšņa piešķirtu iesaistītajām tirgus jurisdikcijām (“ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanās”). Pašu resurss būtu jāveido tā, ka starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm [saskaņā ar Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali
  īstenošanu]
  , piemēro vienotu piesaistīšanas likmi.

| (7) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un G20 Iekļaujošā satvara darba grupa nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā 2021. gada oktobrī panāca vienošanos par to, lai 25 % no lielu starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas virs 10 % rentabilitātes sliekšņa piešķirtu iesaistītajām tirgus jurisdikcijām (“ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanās”). Pašu resurss būtu jāveido tā, ka starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm [saskaņā ar Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali
  īstenošanu, tiklīdz tā tiek pieņemta]
  , piemēro vienotu piesaistīšanas likmi. |
| --- | --- |

(7)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un G20 Iekļaujošā satvara darba grupa nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā 2021. gada oktobrī panāca vienošanos par to, lai 25 % no lielu starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas virs 10 % rentabilitātes sliekšņa piešķirtu iesaistītajām tirgus jurisdikcijām (“ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanās”). Pašu resurss būtu jāveido tā, ka starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm [saskaņā ar Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali
  īstenošanu, tiklīdz tā tiek pieņemta]
  , piemēro vienotu piesaistīšanas likmi.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | ESAO mērķis ir panākt, lai daudzpusējā konvencija, ar ko īsteno ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanos, stātos spēkā 2024. gadā. Tomēr, tā kā vēl nav garantēts, ka dažas galvenās trešās valstis sekmīgi īsteno ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanos starptautiskā līmenī, Komisijai un dalībvalstīm ir regulāri jāpārskata situācija. Acīmredzama progresa trūkuma gadījumā Komisijai līdz 2023. gada beigām būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums par digitālo nodevu vai līdzīgu pasākumu. Tad šāda digitālā nodeva vai līdzīgs pasākums būtu jāuzskata par Savienības pašu resursu nolūkā radīt ieņēmumus līdz 2026. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

ESAO mērķis ir panākt, lai daudzpusējā konvencija, ar ko īsteno ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanos, stātos spēkā 2024. gadā. Tomēr, tā kā vēl nav garantēts, ka dažas galvenās trešās valstis sekmīgi īsteno ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanos starptautiskā līmenī, Komisijai un dalībvalstīm ir regulāri jāpārskata situācija. Acīmredzama progresa trūkuma gadījumā Komisijai līdz 2023. gada beigām būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums par digitālo nodevu vai līdzīgu pasākumu. Tad šāda digitālā nodeva vai līdzīgs pasākums būtu jāuzskata par Savienības pašu resursu nolūkā radīt ieņēmumus līdz 2026. gadam.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Paredzams, ka ieņēmumi no Savienības budžeta, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem par ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanās īstenošanu, būs no 2,5  miljardiem līdz 4 miljardiem EUR gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Paredzams, ka ieņēmumi no Savienības budžeta, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem par ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanās īstenošanu, būs no 2,5  miljardiem līdz 4 miljardiem EUR gadā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu šā lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga vienprātība Padomē. Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pēc tam, kad dalībvalstis būs pabeigušas procedūras tā apstiprināšanai saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu šā lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga vienprātība Padomē. Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pēc tam, kad dalībvalstis būs pabeigušas procedūras tā apstiprināšanai saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053

2. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “f) | vienotas piesaistīšanas likmes piemērošana, kas vienāda ar
  75
   % no ieņēmumiem, kuri gūti, pārdodot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] izveidotā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus (18);”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“f)

vienotas piesaistīšanas likmes piemērošana, kas vienāda ar
  75
   % no ieņēmumiem, kuri gūti, pārdodot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] izveidotā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus (18);”;

| “f) | vienotas piesaistīšanas likmes piemērošana, kas vienāda ar
  100
   % no ieņēmumiem, kuri gūti, pārdodot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] izveidotā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus (18);”; |
| --- | --- |

“f)

vienotas piesaistīšanas likmes piemērošana, kas vienāda ar
  100
   % no ieņēmumiem, kuri gūti, pārdodot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] izveidotā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus (18);”;

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

2.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a pants




  Pārskatīšana




  Ja līdz 2023. gada beigām valstu kritiskā masa nesāk ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanās ratifikācijas procesu, kā noteikts daudzpusējā konvencijā, Komisija ierosina jaunu pašu resursu saistībā ar vienoto tirgu, piemēram, digitālo nodevu vai līdzīgu pasākumu, lai radītu ieņēmumus ne vēlāk kā 2026. gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a pants

Pārskatīšana

Ja līdz 2023. gada beigām valstu kritiskā masa nesāk ESAO/G20 IF 1. pīlāra vienošanās ratifikācijas procesu, kā noteikts daudzpusējā konvencijā, Komisija ierosina jaunu pašu resursu saistībā ar vienoto tirgu, piemēram, digitālo nodevu vai līdzīgu pasākumu, lai radītu ieņēmumus ne vēlāk kā 2026. gadā.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

1

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0220.

2

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0246.

3

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0248.

4

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

18

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

18

---

Ceturtdiena, 2022. gada 24. novembris

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/167

---

P9_TA(2022)0410

Grozījumi Padomes 2020. gada 17. decembra Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

(2023/C 167/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas projektu (14471/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas projektu (14471/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantu und Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu (C9-0386/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantu und Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu (C9-0386/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 92. pantu, 105. panta 1. un 4. punktu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 92. pantu, 105. panta 1. un 4. punktu un 163. pantu,

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/168 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/168

---

P9_TA(2022)0411

Grozījumi Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 groza attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0596),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 322. panta 1. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0374/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 322. panta 1. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0374/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 22. novembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 22. novembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0370

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2022/... ar ko groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) 2022/2434.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/169 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/169

---

P9_TA(2022)0412

Instruments “makrofinansiālā palīdzība +” atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0597),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0373/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0373/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0371

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2463.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/170

---

P9_TA(2022)0413

Ukrainā un Gruzijā izdoto Krievijas Federācijas ceļošanas dokumentu neakceptēšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par okupētos ārvalstu reģionos izdoto Krievijas ceļošanas dokumentu neatzīšanu (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0662),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0302/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0302/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ar šo nostāju aizstāj 2022. gada 20. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0370).

---

P9_TC1-COD(2022)0274

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/... par Ukrainā un Gruzijā izdotu Krievijas Federācijas ceļošanas dokumentu neakceptēšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/2512.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/171 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/171

---

P9_TA(2022)0414

Politikas programmas “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam izveide

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 167/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0574),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0359/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0359/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 2022. gada 19. janvāra komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 2022. gada 19. janvāra komitejas atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 22. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 22. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0159/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0159/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 194, 12.5.2022., 87. lpp.

---

P9_TC1-COD(202021)0293

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/2481.)

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/172

---

P9_TA(2022)0415

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: pagaidu ārkārtas pasākumi saistībā ar nodrošinājuma prasībām

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra lēmums neizteikt iebildumus pret Komisijas 2022. gada 21. oktobra deleģēto regulu, ar ko Deleģētajā regulā (ES) Nr. 153/2013 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar nodrošinājuma prasībām (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

(2023/C 167/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2022)7536), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2022)7536),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 25. oktobra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 25. oktobra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2022. gada 17. novembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2022. gada 17. novembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 46. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 46. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu kopuma projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniedza 2022. gada 14. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 46. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu kopuma projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniedza 2022. gada 14. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 46. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| A. | tā kā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 153/2013 (2) cita starpā ir precizēts sākotnējo maržu minimālais līmenis un atbilstīgo nodrošinājumu saraksts, kā to paredz Regulas (ES) Nr. 648/2012 46. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 153/2013 (2) cita starpā ir precizēts sākotnējo maržu minimālais līmenis un atbilstīgo nodrošinājumu saraksts, kā to paredz Regulas (ES) Nr. 648/2012 46. panta 3. punkts;

| B. | tā kā nesenās politiskās un tirgus norises ir izraisījušas cenu līmeņa būtisku paaugstināšanos un nestabilitāti enerģijas tirgos, kā rezultātā centrālie darījumu partneri veic būtiskus maržas pieprasījumus, lai segtu saistītos riska darījumus; tā kā šie maržas pieprasījumi ir radījuši saspringtu situāciju likviditātes jomā nefinanšu darījumu partneriem, tādiem kā enerģētikas uzņēmumi, kam parasti ir mazāk likvīdu aktīvu, lai izpildītu maržas prasības, un tā kā rezultātā šie darījumu partneri vai nu ir spiesti samazināt savas pozīcijas, vai arī ir atstāti bez pienācīga riska ierobežojuma un līdz ar to pakļauti turpmākām cenu svārstībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā nesenās politiskās un tirgus norises ir izraisījušas cenu līmeņa būtisku paaugstināšanos un nestabilitāti enerģijas tirgos, kā rezultātā centrālie darījumu partneri veic būtiskus maržas pieprasījumus, lai segtu saistītos riska darījumus; tā kā šie maržas pieprasījumi ir radījuši saspringtu situāciju likviditātes jomā nefinanšu darījumu partneriem, tādiem kā enerģētikas uzņēmumi, kam parasti ir mazāk likvīdu aktīvu, lai izpildītu maržas prasības, un tā kā rezultātā šie darījumu partneri vai nu ir spiesti samazināt savas pozīcijas, vai arī ir atstāti bez pienācīga riska ierobežojuma un līdz ar to pakļauti turpmākām cenu svārstībām;

| C. | tā kā Komisija 2022. gada 13. septembrī lūdza Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) (vēstule Ares(2022)6980063) uz laiku pielāgot piemērojamos Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 noteikumus, lai mazinātu daļu sloga, ar ko enerģētikas uzņēmumi kā nefinanšu darījumu partneri saskaras savas komercdarbības ierobežošanā finanšu tirgos, un tajā pašā laikā saglabāt Regulas (ES) Nr. 648/2012 galveno mērķi — aizsargāt finanšu stabilitāti; tā kā EVTI atbildēja 2022. gada 22. septembrī (vēstule ESMA24–436–1414), norādot, ka pagaidu un ierobežoti grozījumi būtu apsverami tikai attiecībā uz nenodrošinātām komercbanku garantijām, turklāt ar zināmiem nosacījumiem; tā kā EVTI galīgajā ziņojumā ir ierosinājusi regulatīvu tehnisko standartu projektus (EVTI91–372–2466), tostarp grozījumus, lai uz laiku paplašinātu atbilstīgā nodrošinājuma rezervi attiecībā uz nenodrošinātām banku garantijām nefinanšu darījumu partneriem, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieki, un attiecībā uz publiskām garantijām visu veidu darījumu partneriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija 2022. gada 13. septembrī lūdza Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) (vēstule Ares(2022)6980063) uz laiku pielāgot piemērojamos Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 noteikumus, lai mazinātu daļu sloga, ar ko enerģētikas uzņēmumi kā nefinanšu darījumu partneri saskaras savas komercdarbības ierobežošanā finanšu tirgos, un tajā pašā laikā saglabāt Regulas (ES) Nr. 648/2012 galveno mērķi — aizsargāt finanšu stabilitāti; tā kā EVTI atbildēja 2022. gada 22. septembrī (vēstule ESMA24–436–1414), norādot, ka pagaidu un ierobežoti grozījumi būtu apsverami tikai attiecībā uz nenodrošinātām komercbanku garantijām, turklāt ar zināmiem nosacījumiem; tā kā EVTI galīgajā ziņojumā ir ierosinājusi regulatīvu tehnisko standartu projektus (EVTI91–372–2466), tostarp grozījumus, lai uz laiku paplašinātu atbilstīgā nodrošinājuma rezervi attiecībā uz nenodrošinātām banku garantijām nefinanšu darījumu partneriem, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieki, un attiecībā uz publiskām garantijām visu veidu darījumu partneriem;

| D. | tā kā Komisija tāpēc pieņēma deleģēto regulu, ar ko uz laiku groza to atbilstīgo nodrošinājumu sarakstu, kurus var uz 12 mēnešiem deponēt Savienības centrālajos darījumu partneros (CCP) attiecībā uz nenodrošinātām banku garantijām, kā arī publiskām garantijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija tāpēc pieņēma deleģēto regulu, ar ko uz laiku groza to atbilstīgo nodrošinājumu sarakstu, kurus var uz 12 mēnešiem deponēt Savienības centrālajos darījumu partneros (CCP) attiecībā uz nenodrošinātām banku garantijām, kā arī publiskām garantijām;

| E. | tā kā minētajai deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai mazinātu pieaugošo likviditātes spiedienu uz nefinanšu darījumu partneriem, kas tirgojas regulētos gāzes un elektroenerģijas tirgos un veic tīrvērti, izmantojot Savienībā iedibinātus CCP, |
| --- | --- |

E.

tā kā minētajai deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai mazinātu pieaugošo likviditātes spiedienu uz nefinanšu darījumu partneriem, kas tirgojas regulētos gāzes un elektroenerģijas tirgos un veic tīrvērti, izmantojot Savienībā iedibinātus CCP,

| 1. | paziņo, ka tas neiebilst pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 153/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 41. lpp.).

---

| 11.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/174

---

P9_TA(2022)0416

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: tīrvērtes sliekšņa vērtība pozīcijām, kas tiek turētas ārpusbiržas preču atvasināto instrumentu līgumos un citos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2022. gada 18. oktobra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz tīrvērtes sliekšņa vērtību pozīcijām, kas tiek turētas ārpusbiržas preču atvasināto instrumentu līgumos un citos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, groza Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

(2023/C 167/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2022)7413), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2022)7413),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 25. oktobra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 25. oktobra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2022. gada 17. novembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2022. gada 17. novembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 10. panta 4. punkta trešo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 10. panta 4. punkta trešo daļu,

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu kopuma projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniedza 2022. gada 3. jūnijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 4. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu kopuma projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniedza 2022. gada 3. jūnijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 4. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| A. | tā kā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 (2) cita starpā ir precizētas tīrvērtes sliekšņu vērtības tīrvērtes pienākuma mērķiem; tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 4. punkta ceturto daļu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) periodiski pārskata minēto tīrvērtes sliekšņu vērtības un ierosina regulatīvos tehniskos standartus to grozīšanai; tā kā attiecībā uz dažām trešo valstu jurisdikcijām vēl nav pieņemts lēmums par līdzvērtību, tāpēc līgumi, ko izpilda tirgos šajās trešo valstu jurisdikcijās, tiek uzskatīti par ārpusbiržas līgumiem un, lai gan to tīrvērti veic atzīti centrālie darījumu partneri, tie tiek ieskaitīti tīrvērtes sliekšņu aprēķinā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 (2) cita starpā ir precizētas tīrvērtes sliekšņu vērtības tīrvērtes pienākuma mērķiem; tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 4. punkta ceturto daļu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) periodiski pārskata minēto tīrvērtes sliekšņu vērtības un ierosina regulatīvos tehniskos standartus to grozīšanai; tā kā attiecībā uz dažām trešo valstu jurisdikcijām vēl nav pieņemts lēmums par līdzvērtību, tāpēc līgumi, ko izpilda tirgos šajās trešo valstu jurisdikcijās, tiek uzskatīti par ārpusbiržas līgumiem un, lai gan to tīrvērti veic atzīti centrālie darījumu partneri, tie tiek ieskaitīti tīrvērtes sliekšņu aprēķinā;

| B. | tā kā preču cenas pēdējā laikā ir palielinājušās un šo cenu pieaugumu ievērojami saasinājusi neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu; tā kā cenu pieaugums un ārkārtējs svārstīgums enerģijas atvasināto instrumentu tirgos pēdējā laikā ir novedis pie tā, ka centrālie darījumu partneri pieprasa lielāku drošības rezervi enerģētikas uzņēmumiem, lai segtu saistītos riska darījumus; tā kā šī situācija ir radījusi likviditātes spriedzi nefinanšu darījumu partneriem, piemēram, enerģētikas uzņēmumiem, jo Savienības centrālā darījumu partnera sniegto nodrošinājumu parasti sniedz skaidrā naudā; tā kā enerģētikas uzņēmumi, kuriem bieži vien ir mazāk likvīdu aktīvu, lai izpildītu drošības rezerves noteikšanas prasības, var būt spiesti vai nu samazināt savas pozīcijas, vai arī atstāt tās neatbilstīgi apdrošinātas, tādējādi pakļaujot tās turpmākām cenu svārstībām; tā kā enerģētikas uzņēmumiem būtu jāsaglabā finansiālā spēja un likviditāte, lai nodrošinātu energoproduktu piegādi un iegādi vidējā termiņā, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti, lai sniegtu labumu Savienības mājsaimniecībām un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā preču cenas pēdējā laikā ir palielinājušās un šo cenu pieaugumu ievērojami saasinājusi neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu; tā kā cenu pieaugums un ārkārtējs svārstīgums enerģijas atvasināto instrumentu tirgos pēdējā laikā ir novedis pie tā, ka centrālie darījumu partneri pieprasa lielāku drošības rezervi enerģētikas uzņēmumiem, lai segtu saistītos riska darījumus; tā kā šī situācija ir radījusi likviditātes spriedzi nefinanšu darījumu partneriem, piemēram, enerģētikas uzņēmumiem, jo Savienības centrālā darījumu partnera sniegto nodrošinājumu parasti sniedz skaidrā naudā; tā kā enerģētikas uzņēmumi, kuriem bieži vien ir mazāk likvīdu aktīvu, lai izpildītu drošības rezerves noteikšanas prasības, var būt spiesti vai nu samazināt savas pozīcijas, vai arī atstāt tās neatbilstīgi apdrošinātas, tādējādi pakļaujot tās turpmākām cenu svārstībām; tā kā enerģētikas uzņēmumiem būtu jāsaglabā finansiālā spēja un likviditāte, lai nodrošinātu energoproduktu piegādi un iegādi vidējā termiņā, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti, lai sniegtu labumu Savienības mājsaimniecībām un uzņēmumiem;

| C. | tā kā Komisija 2022. gada 13. septembrī (vēstulē Ares(2022)6980063) lūdza EVTI apsvērt, vai Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 nebūtu uz laiku jāgroza, lai mazinātu dažus no šiem apgrūtinājumiem; tā kā EVTI 2022. gada 22. septembrī atbildēja (vēstulē ESMA24-436-1414), norādot, ka tā ir 2022. gada 3. jūnijā iesniegusi Komisijai projektu regulatīvajiem tehniskajiem standartiem (ESMA70-451-114) par preču tīrvērtes sliekšņiem, kurā ierosināts palielināt preču tīrvērtes slieksni par 1 miljardu EUR, tādējādi palielinot tā apmēru līdz 4 miljardiem EUR; tā kā EVTI apstiprināja ierosinātā palielinājuma piemērotību un aicināja Komisiju pēc iespējas drīzāk pieņemt šo pasākumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija 2022. gada 13. septembrī (vēstulē Ares(2022)6980063) lūdza EVTI apsvērt, vai Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 nebūtu uz laiku jāgroza, lai mazinātu dažus no šiem apgrūtinājumiem; tā kā EVTI 2022. gada 22. septembrī atbildēja (vēstulē ESMA24-436-1414), norādot, ka tā ir 2022. gada 3. jūnijā iesniegusi Komisijai projektu regulatīvajiem tehniskajiem standartiem (ESMA70-451-114) par preču tīrvērtes sliekšņiem, kurā ierosināts palielināt preču tīrvērtes slieksni par 1 miljardu EUR, tādējādi palielinot tā apmēru līdz 4 miljardiem EUR; tā kā EVTI apstiprināja ierosinātā palielinājuma piemērotību un aicināja Komisiju pēc iespējas drīzāk pieņemt šo pasākumu;

| D. | tā kā tādēļ Komisija ir pieņēmusi deleģēto regulu, ar ko Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 noteikto tīrvērtes robežvērtību ārpusbiržas preču atvasināto instrumentu pozīcijām palielina no 3 miljardiem EUR līdz 4 miljardiem EUR; |
| --- | --- |

D.

tā kā tādēļ Komisija ir pieņēmusi deleģēto regulu, ar ko Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 noteikto tīrvērtes robežvērtību ārpusbiržas preču atvasināto instrumentu pozīcijām palielina no 3 miljardiem EUR līdz 4 miljardiem EUR;

| E. | tā kā deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai mazinātu pieaugošo spiedienu uz enerģētikas uzņēmumiem saistībā ar prasībām par likviditāti, |
| --- | --- |

E.

tā kā deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai mazinātu pieaugošo spiedienu uz enerģētikas uzņēmumiem saistībā ar prasībām par likviditāti,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

---