# Jurnalul Oficial C 177/17 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 177 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6617 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 177

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6617 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 12 și 15 decembrie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 12 și 15 decembrie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 decembrie 2022 |
| 2023/C 177/01 | Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de acordare a unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide CMIT/MIT SOLVENT BASED, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 intitulată Către drepturi egale pentru persoanele cu dizabilități (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la o viziune pe termen lung pentru zonele rurale din UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040 (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la planul de acțiune pentru stimularea serviciilor de transport feroviar de călători pe distanțe lungi și la nivel transfrontalier (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la decalajul digital: diferențele sociale create de digitalizare (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | Miercuri, 14 decembrie 2022 |
| 2023/C 177/07 | Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la perspectivele soluției bazate pe coexistența a două state pentru Israel și Palestina (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii agende europene pentru cultură și a Strategiei UE pentru relațiile culturale internaționale (2022/2047(INI)) | 78 |
| | Joi, 15 decembrie 2022 |
| 2023/C 177/10 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la reprimarea de către guvernul chinez a protestelor pașnice din Republica Populară Chineză (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la reprimarea de către junta militară a demonstrațiilor pașnice din Ciad (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la cazul apărătorului drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja din Bahrain (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la suspiciunile de corupție din partea Qatarului și la nevoia mai amplă de transparență și responsabilitate în instituțiile europene (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la 90 de ani de la Holodomor: recunoașterea ca genocid a uciderii în masă prin înfometare (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la extinderea cadrului financiar multianual 2021-2027: un buget al UE rezilient, adaptat noilor provocări (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții din cursul anului 2021 (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 decembrie 2022

2023/C 177/01

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de acordare a unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide CMIT/MIT SOLVENT BASED, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 intitulată Către drepturi egale pentru persoanele cu dizabilități (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la o viziune pe termen lung pentru zonele rurale din UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040 (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la planul de acțiune pentru stimularea serviciilor de transport feroviar de călători pe distanțe lungi și la nivel transfrontalier (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la decalajul digital: diferențele sociale create de digitalizare (2022/2810(RSP))

57

Miercuri, 14 decembrie 2022

2023/C 177/07

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la perspectivele soluției bazate pe coexistența a două state pentru Israel și Palestina (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii agende europene pentru cultură și a Strategiei UE pentru relațiile culturale internaționale (2022/2047(INI))

78

Joi, 15 decembrie 2022

2023/C 177/10

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la reprimarea de către guvernul chinez a protestelor pașnice din Republica Populară Chineză (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la reprimarea de către junta militară a demonstrațiilor pașnice din Ciad (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la cazul apărătorului drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja din Bahrain (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la suspiciunile de corupție din partea Qatarului și la nevoia mai amplă de transparență și responsabilitate în instituțiile europene (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la 90 de ani de la Holodomor: recunoașterea ca genocid a uciderii în masă prin înfometare (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la extinderea cadrului financiar multianual 2021-2027: un buget al UE rezilient, adaptat noilor provocări (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții din cursul anului 2021 (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 decembrie 2022 |
| 2023/C 177/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Transporturi: abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al ComisieiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 decembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2023/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Aviație civilă: abrogarea Directivei 89/629/CEE a ConsiliuluiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 decembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2023/... a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului | 141 |
| 2023/C 177/20 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea articolelor 93, 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat în sectorul transportului feroviar, al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului multimodal (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | Miercuri, 14 decembrie 2022 |
| 2023/C 177/22 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului la prima lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Germaniei, Belgiei, Țărilor de Jos, Austriei, Luxemburgului, Spaniei și Greciei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în aceste țări în cursul anului 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 decembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel | 148 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 13 decembrie 2022

2023/C 177/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Transporturi: abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al ComisieiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 decembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2023/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Aviație civilă: abrogarea Directivei 89/629/CEE a ConsiliuluiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 decembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2023/... a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului

141

2023/C 177/20

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea articolelor 93, 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat în sectorul transportului feroviar, al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului multimodal (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

Miercuri, 14 decembrie 2022

2023/C 177/22

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului la prima lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Germaniei, Belgiei, Țărilor de Jos, Austriei, Luxemburgului, Spaniei și Greciei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în aceste țări în cursul anului 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 decembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel

148

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 12 și 15 decembrie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 decembrie 2022

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Soia modificată genetic A5547-127 (ACSGMØØ6-4)

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D084951/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D084951/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 27 octombrie 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, la care nu s-a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 27 octombrie 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, la care nu s-a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 4 mai 2022 și publicat la 20 iunie 2022 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 4 mai 2022 și publicat la 20 iunie 2022 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât prin Decizia de punere în aplicare 2012/81/UE a Comisiei (5) s-a autorizat introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 („soia modificată genetic”); întrucât domeniul de aplicare al respectivei autorizații a acoperit și introducerea pe piață de produse altele decât produsele alimentare și furajele care conțin sau sunt compuse din soia modificată genetic, având aceeași utilizare ca orice alt tip de soia, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin Decizia de punere în aplicare 2012/81/UE a Comisiei (5) s-a autorizat introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 („soia modificată genetic”); întrucât domeniul de aplicare al respectivei autorizații a acoperit și introducerea pe piață de produse altele decât produsele alimentare și furajele care conțin sau sunt compuse din soia modificată genetic, având aceeași utilizare ca orice alt tip de soia, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 10 decembrie 2020, BASF SE, cu sediul în Germania, a prezentat Comisiei, în numele BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, cu sediul în Statele Unite, o cerere de reînnoire a autorizației respective; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 10 decembrie 2020, BASF SE, cu sediul în Germania, a prezentat Comisiei, în numele BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, cu sediul în Statele Unite, o cerere de reînnoire a autorizației respective;

| C. | întrucât, la 4 mai 2022, EFSA a adoptat un aviz favorabil în ceea ce privește reînnoirea autorizației pentru soia modificată genetic, care a fost publicat la 20 iunie 2022; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 4 mai 2022, EFSA a adoptat un aviz favorabil în ceea ce privește reînnoirea autorizației pentru soia modificată genetic, care a fost publicat la 20 iunie 2022;

| D. | întrucât soia modificată genetic conferă toleranță la erbicidele care conțin glufosinat de amoniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât soia modificată genetic conferă toleranță la erbicidele care conțin glufosinat de amoniu;

Absența evaluării erbicidelor complementare

| E. | întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei (6) prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este pertinent în special pentru plantele tolerante la erbicide; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei (6) prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este pertinent în special pentru plantele tolerante la erbicide;

| F. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (7); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de glufosinat, ceea ce poate, prin urmare, genera prezența unei cantități mai mari de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora (metaboliți) în recoltă; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (7); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de glufosinat, ceea ce poate, prin urmare, genera prezența unei cantități mai mari de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora (metaboliți) în recoltă;

| G. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere (1B) și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (9); |
| --- | --- |

G.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere (1B) și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (9);

| H. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic nu face parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică; |
| --- | --- |

H.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic nu face parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică;

Observațiile statelor membre

| I. | întrucât statele membre au trimis EFSA observații în timpul perioadei de consultare de trei luni (10); întrucât printre aceste observații critice se numără faptul că lipsesc informații pentru evaluarea toxicologică și caracterizarea fenotipică necesară pentru finalizarea evaluării riscurilor pentru mediu, că evaluarea toxicologică prezintă deficiențe, cum ar fi privind lipsa de transparență legată de tratamentul cu erbicide și lipsa informațiilor privind contaminarea cu material genetic străin, și că rapoartele de monitorizare privind soia modificată genetic pentru perioada de autorizare prezintă deficiențe fundamentale; |
| --- | --- |

I.

întrucât statele membre au trimis EFSA observații în timpul perioadei de consultare de trei luni (10); întrucât printre aceste observații critice se numără faptul că lipsesc informații pentru evaluarea toxicologică și caracterizarea fenotipică necesară pentru finalizarea evaluării riscurilor pentru mediu, că evaluarea toxicologică prezintă deficiențe, cum ar fi privind lipsa de transparență legată de tratamentul cu erbicide și lipsa informațiilor privind contaminarea cu material genetic străin, și că rapoartele de monitorizare privind soia modificată genetic pentru perioada de autorizare prezintă deficiențe fundamentale;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| J. | întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (11); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă substanțial, până în 2030, numărul deceselor și îmbolnăvirilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (12); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este concepută pentru a fi tratată cu glufosinat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

J.

întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (11); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă substanțial, până în 2030, numărul deceselor și îmbolnăvirilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (12); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este concepută pentru a fi tratată cu glufosinat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate;

| K. | întrucât, deși utilizarea glufosinatului nu mai este permisă în Uniune de la sfârșitul lunii iulie 2018, cifrele arată că, din 2020, acesta a fost exportat din Uniune în Brazilia, Argentina, Statele Unite, Canada și Japonia (13), în toate aceste țări existând autorizația de cultivare a soiei modificate genetic (14); |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși utilizarea glufosinatului nu mai este permisă în Uniune de la sfârșitul lunii iulie 2018, cifrele arată că, din 2020, acesta a fost exportat din Uniune în Brazilia, Argentina, Statele Unite, Canada și Japonia (13), în toate aceste țări existând autorizația de cultivare a soiei modificate genetic (14);

| L. | întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (15); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (16); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, care sprijină realizarea majorității ODD ale ONU; |
| --- | --- |

L.

întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (15); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (16); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, care sprijină realizarea majorității ODD ale ONU;

| M. | întrucât producția de soia este o cauză majoră a defrișărilor în pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (17); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune; |
| --- | --- |

M.

întrucât producția de soia este o cauză majoră a defrișărilor în pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (17); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune;

| N. | întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului din alte state (18); |
| --- | --- |

N.

întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului din alte state (18);

| O. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

O.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

Proces decizional nedemocratic

| P. | întrucât votul din 27 octombrie 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale nu a emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât votul din 27 octombrie 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale nu a emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| Q. | întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| R. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 29 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 29 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| S. | întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

S.

întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| T. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (19); |
| --- | --- |

T.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (19);

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în concordanță cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (20), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare și să prezinte comitetului un nou proiect; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice modul în care acestea respectă principiul de „a nu cauza prejudicii” (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (22); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor continue formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să nu autorizeze importul de culturi modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza utilizării sporite a erbicidelor complementare și a riscurilor crescute pentru biodiversitate, siguranța alimentară și sănătatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se așteaptă ca, în regim de urgență și în timp util pentru încheierea acestei legislaturi, Comisia să își respecte angajamentul (23) de a prezenta o propunere pentru a se asigura că substanțele chimice periculoase interzise în Uniune nu sunt produse pentru export; |
| --- | --- |

7.

| 8. | cere Comisiei să suspende imediat importul de soia modificată genetic cultivată în Brazilia și Argentina, făcând uz, la nevoie, de articolul 53 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, până când se vor introduce mecanisme funcționale obligatorii juridic pentru a preveni introducerea pe piața Uniunii a produselor asociate cu defrișările și cu încălcările conexe ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (24), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; insistă pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să depună în continuare eforturi și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea soiei modificate genetic A5547-127, pentru reînnoirea autorizației în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2019, 2022, 20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 11). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 11).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 20). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 20).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 342, 6.9.2022, p. 22). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 342, 6.9.2022, p. 22).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 342, 6.9.2022, p. 29). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 342, 6.9.2022, p. 29).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 347, 9.9.2022, p. 48). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 347, 9.9.2022, p. 48).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 347, 9.9.2022, p. 55). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 347, 9.9.2022, p. 55).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 434, 15.11.2022, p. 42). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 434, 15.11.2022, p. 42).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0257). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0257).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0258).

(5)  Decizia de punere în aplicare 2012/81/UE a Comisiei din 10 februarie 2012 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 40, 14.2.2012, p. 10).

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(7)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016; 57(1), p. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28 septembrie 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Observațiile statelor membre, accesibile prin intermediul portalului OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Informații găsite căutând „glufosinat” aici: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, COM(2019)0352, p. 1.

(16)  A se vedea obiectivul 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(17)  Serviciul internațional pentru achiziționarea de aplicații agrobiotehnologice, „Global Status of Commercialised Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief nr. 53 (2017), p. 16 și 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Convenția ONU privind diversitatea biologică, articolul 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(19)  Comisia „poate acorda” (nu „acordă”) autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în Comitetul de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)],

(20)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(21)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Astfel cum se subliniază în anexa la comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice”, (COM(2020)0667), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN

(24)  JO C 445, 29.10.2021, p. 257.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de acordare a unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de acordare a unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (D084293/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de acordare a unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (D084293/01,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 44 alineatul (5) primul paragraf, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 44 alineatul (5) primul paragraf,

| — | având în vedere avizul emis la 26 septembrie 2022 de Comitetul permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis la 26 septembrie 2022 de Comitetul permanent pentru produse biocide,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind poluanții organici persistenți (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind poluanții organici persistenți (2),

| — | având în vedere articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei prevede acordarea unei autorizații a Uniunii cu numărul de înregistrare EU-0023657-0000 societății Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. pentru punerea la dispoziție pe piață și utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, aparținând tipului de produs 6, astfel cum este descris în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, utilizate pentru conservarea țițeiului brut deshidratat și a produselor rafinate (combustibili care corespund fracțiilor de distilare medii și ușoare); |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei prevede acordarea unei autorizații a Uniunii cu numărul de înregistrare EU-0023657-0000 societății Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. pentru punerea la dispoziție pe piață și utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, aparținând tipului de produs 6, astfel cum este descris în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, utilizate pentru conservarea țițeiului brut deshidratat și a produselor rafinate (combustibili care corespund fracțiilor de distilare medii și ușoare);

| B. | întrucât Comisia s-a angajat să atingă obiectivul de reducere la zero a poluării, pentru a realiza un mediu liber de orice substanțe toxice și a contribui astfel la protecția mai eficientă a cetățenilor și a mediului împotriva substanțelor chimice nocive, precum și să încurajeze inovarea în sensul creării unor alternative nepericuloase și sustenabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia s-a angajat să atingă obiectivul de reducere la zero a poluării, pentru a realiza un mediu liber de orice substanțe toxice și a contribui astfel la protecția mai eficientă a cetățenilor și a mediului împotriva substanțelor chimice nocive, precum și să încurajeze inovarea în sensul creării unor alternative nepericuloase și sustenabile;

| C. | întrucât Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (4) („Convenția de la Stockholm”) și Protocolul de la Aarhus privind poluanții organici persistenți (5) au ca obiectiv protejarea sănătății umane și a mediului împotriva poluanților organici persistenți („POP”); întrucât Regulamentul (UE) 2019/1021 a fost adoptat pentru a pune în aplicare obligația Uniunii în temeiul convenției respective și al protocolului respectiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (4) („Convenția de la Stockholm”) și Protocolul de la Aarhus privind poluanții organici persistenți (5) au ca obiectiv protejarea sănătății umane și a mediului împotriva poluanților organici persistenți („POP”); întrucât Regulamentul (UE) 2019/1021 a fost adoptat pentru a pune în aplicare obligația Uniunii în temeiul convenției respective și al protocolului respectiv;

| D. | întrucât avizul din 5 martie 2020 (6) al Comitetului pentru produse biocide (denumit în continuare „BPC”) al Agenției Europene pentru Produse Chimice („ECHA”) a inclus o opinie minoritară din partea Germaniei, care a concluzionat că utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” drept conservanți în combustibili este în contradicție cu legislația națională a statului membru respectiv [a zecea ordonanță federală privind controlul emisiilor, articolul 2 alineatele (1) și (2)], care interzice utilizarea pentru autovehiculele rutiere a unor combustibili care conțin aditivi cu compuși ai clorului sau bromului, precum și introducerea pe piață a aditivilor care conțin clor sau brom, deoarece acești compuși cauzează formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului; întrucât, în special, familia de produse biocide în cauză conține compuși organici halogenați (CMIT-MIT), care pot duce la formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului; |
| --- | --- |

D.

întrucât avizul din 5 martie 2020 (6) al Comitetului pentru produse biocide (denumit în continuare „BPC”) al Agenției Europene pentru Produse Chimice („ECHA”) a inclus o opinie minoritară din partea Germaniei, care a concluzionat că utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” drept conservanți în combustibili este în contradicție cu legislația națională a statului membru respectiv [a zecea ordonanță federală privind controlul emisiilor, articolul 2 alineatele (1) și (2)], care interzice utilizarea pentru autovehiculele rutiere a unor combustibili care conțin aditivi cu compuși ai clorului sau bromului, precum și introducerea pe piață a aditivilor care conțin clor sau brom, deoarece acești compuși cauzează formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului; întrucât, în special, familia de produse biocide în cauză conține compuși organici halogenați (CMIT-MIT), care pot duce la formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului;

| E. | întrucât furanii și dioxinele (PCDF/PCDD) fac parte din categoria poluanților organici persistenți, care intră sub incidența Convenției de la Stockholm, și sunt incluse în anexa III la Regulamentul (UE) 2019/1021 ca substanțe care fac obiectul dispozițiilor privind reducerea emisiilor; întrucât expunerea oamenilor la dioxine și la substanțe de tipul dioxinelor a fost asociată cu o serie de efecte toxice, inclusiv carcinogenicitatea, acneea clorică, efecte asupra reproducerii, asupra dezvoltării și a dezvoltării neurologice, imunotoxicitatea și efecte asupra hormonilor tiroidieni, a ficatului și a dezvoltării dentiției (7); |
| --- | --- |

E.

întrucât furanii și dioxinele (PCDF/PCDD) fac parte din categoria poluanților organici persistenți, care intră sub incidența Convenției de la Stockholm, și sunt incluse în anexa III la Regulamentul (UE) 2019/1021 ca substanțe care fac obiectul dispozițiilor privind reducerea emisiilor; întrucât expunerea oamenilor la dioxine și la substanțe de tipul dioxinelor a fost asociată cu o serie de efecte toxice, inclusiv carcinogenicitatea, acneea clorică, efecte asupra reproducerii, asupra dezvoltării și a dezvoltării neurologice, imunotoxicitatea și efecte asupra hormonilor tiroidieni, a ficatului și a dezvoltării dentiției (7);

| F. | întrucât, în ianuarie 2019, Uniunea și-a publicat cel de al treilea plan de punere în aplicare pentru a aborda problema reprezentată de POP (8); întrucât, potrivit acestui plan de punere în aplicare, „[e]misiile de produse secundare generate în mod neintenționat și enumerate în anexa C (dioxine, furani, PCB, PeCB, HCB și, din decembrie 2016, PCN) sunt supuse unei reduceri la minimum continue, cu scopul final de eliminare totală, în cazurile în care este posibil”; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ianuarie 2019, Uniunea și-a publicat cel de al treilea plan de punere în aplicare pentru a aborda problema reprezentată de POP (8); întrucât, potrivit acestui plan de punere în aplicare, „[e]misiile de produse secundare generate în mod neintenționat și enumerate în anexa C (dioxine, furani, PCB, PeCB, HCB și, din decembrie 2016, PCN) sunt supuse unei reduceri la minimum continue, cu scopul final de eliminare totală, în cazurile în care este posibil”;

| G. | întrucât Comisia a decis să abordeze preocupările legate de formarea dioxinelor solicitând un aviz din partea ECHA, în temeiul articolul 75 alineatul (1) al doilea paragraf litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, pentru a estima cantitatea de dioxine formate și contribuția globală la emisiile de dioxine pe care le presupune utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” în combustibilii utilizați pentru transportul rutier și naval și pentru a clarifica nivelul riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu asociate cu de expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării respectivei familii de produse biocide, astfel încât să se stabilească dacă riscurile pot fi considerate acceptabile sau nu; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a decis să abordeze preocupările legate de formarea dioxinelor solicitând un aviz din partea ECHA, în temeiul articolul 75 alineatul (1) al doilea paragraf litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, pentru a estima cantitatea de dioxine formate și contribuția globală la emisiile de dioxine pe care le presupune utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” în combustibilii utilizați pentru transportul rutier și naval și pentru a clarifica nivelul riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu asociate cu de expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării respectivei familii de produse biocide, astfel încât să se stabilească dacă riscurile pot fi considerate acceptabile sau nu;

| H. | întrucât, în mandatul său de solicitare a avizului ECHA, Comisia subliniază necesitatea de a clarifica dacă autorizarea respectivei familii de produse biocide ar fi în conformitate cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2019/1021; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în mandatul său de solicitare a avizului ECHA, Comisia subliniază necesitatea de a clarifica dacă autorizarea respectivei familii de produse biocide ar fi în conformitate cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2019/1021;

| I. | întrucât, în avizul său din 5 iulie 2021 (9) privind cererea formulată în temeiul articolului 75 alineatul (1) al doilea paragraf litera (g), ECHA a concluzionat că, pe baza nivelului actual de cunoștințe privind utilizarea C(M)IT/MIT ca agent de conservare în petrol și combustibil, nu este posibil să se tragă concluzii cu privire la amploarea potențialei contribuții a utilizării C(M)IT/MIT în combustibili în ceea ce privește emisiile de dioxină și expunerea la acestea sau cu privire la riscurile pentru sănătatea umană și pentru mediu asociate utilizării aditivilor clorurați precum C(M)IT/MIT în combustibili; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în avizul său din 5 iulie 2021 (9) privind cererea formulată în temeiul articolului 75 alineatul (1) al doilea paragraf litera (g), ECHA a concluzionat că, pe baza nivelului actual de cunoștințe privind utilizarea C(M)IT/MIT ca agent de conservare în petrol și combustibil, nu este posibil să se tragă concluzii cu privire la amploarea potențialei contribuții a utilizării C(M)IT/MIT în combustibili în ceea ce privește emisiile de dioxină și expunerea la acestea sau cu privire la riscurile pentru sănătatea umană și pentru mediu asociate utilizării aditivilor clorurați precum C(M)IT/MIT în combustibili;

| J. | întrucât, în pofida concluziei ECHA, Comisia „consideră că refuzul autorizației Uniunii pentru familia de produse biocide «CMIT/MIT SOLVENT BASED» nu ar conduce la o scădere semnificativă a emisiilor de dioxine în comparație cu decizia de acordare a acesteia” și, prin urmare, această autorizație ar fi în conformitate cu obligațiile Uniunii în temeiul Convenției de la Stockholm și al Regulamentului (UE) 2019/1021; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în pofida concluziei ECHA, Comisia „consideră că refuzul autorizației Uniunii pentru familia de produse biocide «CMIT/MIT SOLVENT BASED» nu ar conduce la o scădere semnificativă a emisiilor de dioxine în comparație cu decizia de acordare a acesteia” și, prin urmare, această autorizație ar fi în conformitate cu obligațiile Uniunii în temeiul Convenției de la Stockholm și al Regulamentului (UE) 2019/1021;

| K. | întrucât raționamentul Comisiei este că, drept consecință a ambițiilor Pactului verde european (10) și a Regulamentului (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (11) de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, se preconizează că cantitatea totală de combustibil care ar putea fi tratat cu familia de produse biocide și ars în motoare sau în sisteme de încălzire va scădea semnificativ în deceniile următoare, fapt care ar conduce, la rândul său, la o scădere corespunzătoare a cantității de dioxine asociate cu utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”; |
| --- | --- |

K.

întrucât raționamentul Comisiei este că, drept consecință a ambițiilor Pactului verde european (10) și a Regulamentului (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (11) de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, se preconizează că cantitatea totală de combustibil care ar putea fi tratat cu familia de produse biocide și ars în motoare sau în sisteme de încălzire va scădea semnificativ în deceniile următoare, fapt care ar conduce, la rândul său, la o scădere corespunzătoare a cantității de dioxine asociate cu utilizarea familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”;

| L. | întrucât, în avizul său din 5 iulie 2021, ECHA arată că „potrivit literaturii de specialitate, nu există nicio îndoială că autovehiculele alimentate cu combustibili care conțin clor sunt surse de emisii de dioxină și de furan” și că, contrar raționamentului Comisiei menționat în considerentul (K), „deși are în continuare un caracter minor în comparație cu sursele dominante actuale, contribuția relativă a surselor difuze actuale [la emisiile de dioxină și furan], inclusiv a transporturilor, este [...] susceptibilă să crească”; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în avizul său din 5 iulie 2021, ECHA arată că „potrivit literaturii de specialitate, nu există nicio îndoială că autovehiculele alimentate cu combustibili care conțin clor sunt surse de emisii de dioxină și de furan” și că, contrar raționamentului Comisiei menționat în considerentul (K), „deși are în continuare un caracter minor în comparație cu sursele dominante actuale, contribuția relativă a surselor difuze actuale [la emisiile de dioxină și furan], inclusiv a transporturilor, este [...] susceptibilă să crească”;

| M. | întrucât ECHA afirmă, de asemenea, în avizul său din 5 iulie 2021, că, „deși emisiile provenite din trafic sunt minore în comparație cu sursele dominante actuale, ar trebui remarcat faptul că importanța lor relativă din perspectiva expunerii relative a oamenilor ar putea fi mai mare, din cauza distribuției lor spațiale în zonele urbane dens populate, în apropierea zonelor locuite de oameni și a mediului de viață și în condițiile unui grad mai redus de diluare a emisiilor”; |
| --- | --- |

M.

întrucât ECHA afirmă, de asemenea, în avizul său din 5 iulie 2021, că, „deși emisiile provenite din trafic sunt minore în comparație cu sursele dominante actuale, ar trebui remarcat faptul că importanța lor relativă din perspectiva expunerii relative a oamenilor ar putea fi mai mare, din cauza distribuției lor spațiale în zonele urbane dens populate, în apropierea zonelor locuite de oameni și a mediului de viață și în condițiile unui grad mai redus de diluare a emisiilor”;

| N. | întrucât incertitudinea științifică cu privire la nivelul riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu cauzate de expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” nu permite să se formuleze o concluzie prin care să se stabilească dacă autorizarea respectivei familii de produse biocide ar fi în conformitate cu Convenția de la Stockholm și cu Regulamentul (UE) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

întrucât incertitudinea științifică cu privire la nivelul riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu cauzate de expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” nu permite să se formuleze o concluzie prin care să se stabilească dacă autorizarea respectivei familii de produse biocide ar fi în conformitate cu Convenția de la Stockholm și cu Regulamentul (UE) 2019/1021;

| O. | întrucât Danemarca și Belgia, în conformitate cu articolul 44 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, au înaintat Comisiei o cerere prin care solicitau ca autorizația din partea Uniunii pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” să nu se aplice pe teritoriile lor respective, invocând motivele prevăzute la articolul 37 alineatul (1) literele (a) și (c) din regulamentul respectiv, deoarece prezența în combustibil a compușilor organici halogenați, cum ar fi C(M)IT/MIT, poate duce la formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului; întrucât, în conformitate cu aceeași dispoziție, Germania a solicitat Comisiei să adapteze condițiile autorizației respective pe teritoriul său, pe baza acelorași motive, astfel încât să nu se permită utilizarea familiei de produse biocide în cauză pentru conservarea carburanților folosiți pentru autovehiculele neferoviare destinate transportului rutier, excepție făcând utilizările în scopul cercetării, dezvoltării sau analizei; |
| --- | --- |

O.

întrucât Danemarca și Belgia, în conformitate cu articolul 44 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, au înaintat Comisiei o cerere prin care solicitau ca autorizația din partea Uniunii pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” să nu se aplice pe teritoriile lor respective, invocând motivele prevăzute la articolul 37 alineatul (1) literele (a) și (c) din regulamentul respectiv, deoarece prezența în combustibil a compușilor organici halogenați, cum ar fi C(M)IT/MIT, poate duce la formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului; întrucât, în conformitate cu aceeași dispoziție, Germania a solicitat Comisiei să adapteze condițiile autorizației respective pe teritoriul său, pe baza acelorași motive, astfel încât să nu se permită utilizarea familiei de produse biocide în cauză pentru conservarea carburanților folosiți pentru autovehiculele neferoviare destinate transportului rutier, excepție făcând utilizările în scopul cercetării, dezvoltării sau analizei;

| P. | întrucât Comisia consideră că cererile formulate de Danemarca, Belgia și Germania sunt „justificate din motive de protecție a mediului și de protecție a sănătății și a vieții persoanelor, în conformitate cu articolul 37 alineatul (1) literele (a) și (c) din [Regulamentul (UE) nr. 528/2012], deoarece prezența compușilor organici halogenați, cum ar fi C(M)IT/MIT, în combustibil poate duce la formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului”; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia consideră că cererile formulate de Danemarca, Belgia și Germania sunt „justificate din motive de protecție a mediului și de protecție a sănătății și a vieții persoanelor, în conformitate cu articolul 37 alineatul (1) literele (a) și (c) din [Regulamentul (UE) nr. 528/2012], deoarece prezența compușilor organici halogenați, cum ar fi C(M)IT/MIT, în combustibil poate duce la formarea de dioxine în timpul arderii combustibilului”;

| Q. | întrucât există o contradicție aparentă între decizia Comisiei de a acorda o autorizație pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, considerând că această autorizație este compatibilă cu obiectivele Convenției de la Stockholm și ale Regulamentului (UE) 2019/1021, astfel cum se prevede în considerentul (9) din proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei, și decizia de neaplicare sau de ajustare a autorizației respective în anumite state membre din cauza potențialelor sale efecte negative asupra sănătății umane și a mediului, asociate cu formarea dioxinelor, astfel cum se menționează în considerentele (10)-(14) din proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există o contradicție aparentă între decizia Comisiei de a acorda o autorizație pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”, considerând că această autorizație este compatibilă cu obiectivele Convenției de la Stockholm și ale Regulamentului (UE) 2019/1021, astfel cum se prevede în considerentul (9) din proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei, și decizia de neaplicare sau de ajustare a autorizației respective în anumite state membre din cauza potențialelor sale efecte negative asupra sănătății umane și a mediului, asociate cu formarea dioxinelor, astfel cum se menționează în considerentele (10)-(14) din proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei;

| R. | întrucât cererile prezentate de Danemarca, Belgia și Germania, în conformitate cu articolul 44 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, pentru a obține o derogare de la aplicarea autorizării de către Uniune a familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” sau pentru a modifica condițiile autorizării respective pe teritoriile lor, au fost formulate și pe baza considerentului că sunt disponibile alternative pentru conservarea combustibilului care nu implică prezența compușilor halogenați (12); |
| --- | --- |

R.

întrucât cererile prezentate de Danemarca, Belgia și Germania, în conformitate cu articolul 44 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, pentru a obține o derogare de la aplicarea autorizării de către Uniune a familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” sau pentru a modifica condițiile autorizării respective pe teritoriile lor, au fost formulate și pe baza considerentului că sunt disponibile alternative pentru conservarea combustibilului care nu implică prezența compușilor halogenați (12);

| S. | întrucât articolul 5 litera (c) din Convenția de la Stockholm prevede că, pentru a reduce emisiile totale provenite din surse antropice ale fiecăreia dintre substanțele chimice enumerate în anexa C la convenția respectivă, cu scopul de a realiza reducerea în continuare la minimum a acestora și, dacă este posibil, de a le elimina în cele din urmă, fiecare parte trebuie să solicite cel puțin, atunci când consideră necesar, utilizarea de materiale, produse și procese de substituție sau modificate pentru a preveni formarea și emisia substanțelor chimice enumerate în anexa respectivă; |
| --- | --- |

S.

întrucât articolul 5 litera (c) din Convenția de la Stockholm prevede că, pentru a reduce emisiile totale provenite din surse antropice ale fiecăreia dintre substanțele chimice enumerate în anexa C la convenția respectivă, cu scopul de a realiza reducerea în continuare la minimum a acestora și, dacă este posibil, de a le elimina în cele din urmă, fiecare parte trebuie să solicite cel puțin, atunci când consideră necesar, utilizarea de materiale, produse și procese de substituție sau modificate pentru a preveni formarea și emisia substanțelor chimice enumerate în anexa respectivă;

| T. | întrucât articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1021 obligă statele membre să prevadă măsuri „de identificare, caracterizare și reducere la minimum, în vederea eliminării, dacă este posibil și cât mai curând posibil, a emisiilor totale de substanțe enumerate în anexa III” la regulamentul respectiv și, în cazul în care se consideră oportun, să solicite „utilizarea unor substanțe, amestecuri, articole și procese înlocuitoare sau modificate pentru a împiedica formarea și emisia substanțelor enumerate în [respectiva] anexă”; |
| --- | --- |

T.

întrucât articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1021 obligă statele membre să prevadă măsuri „de identificare, caracterizare și reducere la minimum, în vederea eliminării, dacă este posibil și cât mai curând posibil, a emisiilor totale de substanțe enumerate în anexa III” la regulamentul respectiv și, în cazul în care se consideră oportun, să solicite „utilizarea unor substanțe, amestecuri, articole și procese înlocuitoare sau modificate pentru a împiedica formarea și emisia substanțelor enumerate în [respectiva] anexă”;

| U. | întrucât, potrivit avizului BPC din 5 martie 2020, unul dintre coformulanții familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” a fost identificat ca fiind susceptibil de a avea proprietăți care perturbă sistemul endocrin; întrucât, cu toate acestea, nu a fost posibil să se ajungă la o concluzie cu privire la îndeplinirea de către coformulantul respectiv a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei (13); întrucât, în ceea ce privește coformulantul identificat ca fiind susceptibil de a avea proprietăți care perturbă sistemul endocrin, un proces în temeiul REACH urmează să fie declanșat de către eCA (Franța) în conformitate cu punctul 31 subpunctul (b) din nota CA-March18-Doc.7.3.b-final intitulată „The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation” (Punerea în aplicare a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin în contextul autorizării produselor biocide), |
| --- | --- |

U.

întrucât, potrivit avizului BPC din 5 martie 2020, unul dintre coformulanții familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” a fost identificat ca fiind susceptibil de a avea proprietăți care perturbă sistemul endocrin; întrucât, cu toate acestea, nu a fost posibil să se ajungă la o concluzie cu privire la îndeplinirea de către coformulantul respectiv a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei (13); întrucât, în ceea ce privește coformulantul identificat ca fiind susceptibil de a avea proprietăți care perturbă sistemul endocrin, un proces în temeiul REACH urmează să fie declanșat de către eCA (Franța) în conformitate cu punctul 31 subpunctul (b) din nota CA-March18-Doc.7.3.b-final intitulată „The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation” (Punerea în aplicare a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin în contextul autorizării produselor biocide),

| 1. | consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de regulamentul de punere în aplicare al Comisiei nu este conform cu dreptul Uniunii, deoarece nu este în concordanță cu obiectivul și conținutul Regulamentului (UE) 2019/1021 și cu cerințele Convenției de la Stockholm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de acordare a unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” nu este proporțional din următoarele considerente:






  (a) | incertitudinea științifică în ceea ce privește nivelurile riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu cauzate pe care le presupune expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

incertitudinea științifică în ceea ce privește nivelurile riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu cauzate pe care le presupune expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării familiei de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED”;

| (b) | disponibilitatea unor soluții alternative pentru conservarea combustibilului fără compuși halogenați și |
| --- | --- |

(b)

disponibilitatea unor soluții alternative pentru conservarea combustibilului fără compuși halogenați și

| (c) | riscurile inacceptabile pe care expunerea la dioxine le prezintă pentru sănătatea umană și pentru mediu, precum și lipsa unor date suficiente care să permită desprinderea unei concluzii cu privire la conformitatea acestei autorizații cu obiectivele și dispozițiile Convenției de la Stockholm și ale Regulamentului (UE) 2019/1021; |
| --- | --- |

(c)

riscurile inacceptabile pe care expunerea la dioxine le prezintă pentru sănătatea umană și pentru mediu, precum și lipsa unor date suficiente care să permită desprinderea unei concluzii cu privire la conformitatea acestei autorizații cu obiectivele și dispozițiile Convenției de la Stockholm și ale Regulamentului (UE) 2019/1021;

| 4. | consideră, prin urmare, că Comisia nu ar fi trebuit să acorde o autorizație pentru familia de produse biocide „CMIT/MIT SOLVENT BASED” sau, cel puțin, ar fi trebuit să îi ceară solicitantului să furnizeze mai multe date privind cantitatea de dioxine generate și contribuția globală la emisiile de dioxine pe care le presupune utilizarea familiei de produse biocide în combustibilii utilizați pentru transportul rutier și naval și să clarifice nivelul riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu asociate cu expunerea la dioxine prin mediu ca urmare a utilizării respectivei familii de produse biocide, astfel încât să se stabilească dacă riscurile pot fi considerate acceptabile sau nu având în vedere obiectivele Convenției de la Stockholm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament de punere în aplicare și să prezinte comitetului un nou proiect; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

(2)  JO L 169, 25.6.2019, p. 45.

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  JO L 209, 31.7.2006, p. 3.

(5)  JO L 81, 19.3.2004, p. 37.

(6)  Avizul BPC din 5 martie 2020 privind autorizarea de către Uniune a familiei de produse biocide: CMIT/MIT SOLVENT BASE, Tipul de produs: 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Organizația Mondială a Sănătății (2019): „Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern”, https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Raportul Comisiei din 4 ianuarie 2019 cu privire la revizuirea și actualizarea celui de al doilea Plan de punere în aplicare al Uniunii Europene în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 privind poluanții organici persistenți, COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=COM(2018)848&lang=ro

(9)  Avizul BPC din 5 iulie 2021 referitor la o cerere în conformitate cu articolul 75 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 privind evaluarea emisiilor de dioxine rezultate în urma utilizării familiei de produse biocide (BPF) „CMIT/MIT SOLVENT BASED” în combustibilii utilizați în transportul rutier și naval (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 – Pactul verde european, COM(2019)0640.

(11)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(12)  De exemplu: glutaraldehida și dimorfolinometanul sunt aprobate ca substanțe aparținând tipului de produs 6; produsele de reacție ale paraformaldehidei și 2-hidroxipropilaminei (raport 3: 2) (MBO), 1,2-benzizotiazol-3(2H)-ona (BIT), (etilendioxi)dimetanol, 2-octil-2H-izotiazol-3-ona (OIT), 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (MIT), piritiona de zinc, 2,2′,2′′-(hexahidro- 1,3,5-triazin- 1,3,5-triil)trietanol, piridin-2-tiol 1-oxid sarea de sodiu se află în programul de reexaminare.

(13)  Regulamentul delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei din 4 septembrie 2017 de stabilire a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 301, 17.11.2017, p. 1).

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Către drepturi egale pentru persoanele cu dizabilități

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 intitulată „Către drepturi egale pentru persoanele cu dizabilități” (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 2, 9, 10, 19, 48, 67 alineatul (4), 153, 165, 168, 174 și articolul 216 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 2, 9, 10, 19, 48, 67 alineatul (4), 153, 165, 168, 174 și articolul 216 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special articolele 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 și 47, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special articolele 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 și 47,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 1 privind educația, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, principiul 2 privind egalitatea de gen, principiul 3 privind egalitatea de șanse, principiul 4 privind sprijinire activă a ocupării locurilor de muncă, principiul 5 privind locuri de muncă sigure și adaptabile, principiul 6 privind salariile, principiul 10 privind un mediu de lucru sănătos, sigur și adaptat și protecția datelor, principiul 11 privind îngrijirea copiilor și sprijinul pentru copii, principiul 14 privind salariul minim și principiul 17 privind incluziunea persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 1 privind educația, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, principiul 2 privind egalitatea de gen, principiul 3 privind egalitatea de șanse, principiul 4 privind sprijinire activă a ocupării locurilor de muncă, principiul 5 privind locuri de muncă sigure și adaptabile, principiul 6 privind salariile, principiul 10 privind un mediu de lucru sănătos, sigur și adaptat și protecția datelor, principiul 11 privind îngrijirea copiilor și sprijinul pentru copii, principiul 14 privind salariul minim și principiul 17 privind incluziunea persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1),

| — | având în vedere Observațiile generale privind CRPD, care reprezintă recomandări oficiale pentru punerea sa în aplicare, în special Observația generală nr. 2 (2014) din 22 mai 2014 privind accesibilitatea, Observația generală nr. 3 din 25 noiembrie 2016 privind femeile și fetele cu dizabilități, Observația generală nr. 4 din 25 noiembrie 2016 privind dreptul la educație incluzivă, Observația generală nr. 5 din 27 octombrie 2017 privind viața independentă și integrarea în comunitate, Observația generală nr. 6 din 26 aprilie 2018 privind egalitatea și nediscriminarea și Observația generală nr. 7 din 9 noiembrie 2018 privind participarea persoanelor cu dizabilități, inclusiv a copiilor cu dizabilități, prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, la punerea în aplicare și monitorizarea convenției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Observațiile generale privind CRPD, care reprezintă recomandări oficiale pentru punerea sa în aplicare, în special Observația generală nr. 2 (2014) din 22 mai 2014 privind accesibilitatea, Observația generală nr. 3 din 25 noiembrie 2016 privind femeile și fetele cu dizabilități, Observația generală nr. 4 din 25 noiembrie 2016 privind dreptul la educație incluzivă, Observația generală nr. 5 din 27 octombrie 2017 privind viața independentă și integrarea în comunitate, Observația generală nr. 6 din 26 aprilie 2018 privind egalitatea și nediscriminarea și Observația generală nr. 7 din 9 noiembrie 2018 privind participarea persoanelor cu dizabilități, inclusiv a copiilor cu dizabilități, prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, la punerea în aplicare și monitorizarea convenției,

| — | având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie, care stabilește modalitățile interne de punere în aplicare de către UE și reprezentare a acesteia în privința Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie, care stabilește modalitățile interne de punere în aplicare de către UE și reprezentare a acesteia în privința Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (2),

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap (Comitetul CRPD) din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al UE și lista de aspecte prezentată de Comitetul CRPD din 20 aprilie 2022, înainte de prezentarea celui de-al doilea și celui de-al treilea raport periodic al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap (Comitetul CRPD) din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al UE și lista de aspecte prezentată de Comitetul CRPD din 20 aprilie 2022, înainte de prezentarea celui de-al doilea și celui de-al treilea raport periodic al Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția Europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (Convenția europeană a drepturilor omului); |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (Convenția europeană a drepturilor omului);

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW),

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și țintele obiectivelor sale de dezvoltare durabilă, în special referirile explicite la dizabilitate, incluse în obiectivele 1 și 2 privind eradicarea sărăciei și a foametei, în obiectivul 3 privind sănătatea, în obiectivul 4 privind educația, în obiectivul 8 privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă, în obiectivul 10 privind reducerea inegalității, în obiectivul 11 privind accesibilitatea așezărilor umane și în obiectivul 17 privind colectarea datelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și țintele obiectivelor sale de dezvoltare durabilă, în special referirile explicite la dizabilitate, incluse în obiectivele 1 și 2 privind eradicarea sărăciei și a foametei, în obiectivul 3 privind sănătatea, în obiectivul 4 privind educația, în obiectivul 8 privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă, în obiectivul 10 privind reducerea inegalității, în obiectivul 11 privind accesibilitatea așezărilor umane și în obiectivul 17 privind colectarea datelor,

| — | având în vedere rapoartele ONU Femei privind femeile și fetele cu dizabilități, în special raportul său din 1 iulie 2021 intitulat „COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic” (Listă de control COVID-19, gen și dizabilitate: prevenirea și combaterea violenței de gen împotriva femeilor, fetelor și persoanelor de gen neconform cu dizabilități în timpul pandemiei de COVID-19) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele ONU Femei privind femeile și fetele cu dizabilități, în special raportul său din 1 iulie 2021 intitulat „COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic” (Listă de control COVID-19, gen și dizabilitate: prevenirea și combaterea violenței de gen împotriva femeilor, fetelor și persoanelor de gen neconform cu dizabilități în timpul pandemiei de COVID-19) (3),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia se asigură că persoanele cu dizabilități pot avea acces la site-urile sale de internet, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia se asigură că persoanele cu dizabilități pot avea acces la site-urile sale de internet,

| — | având în vedere măsura Consiliului de instituire a cadrului revizuit la nivelul UE prevăzut la articolul 33 alineatul (2) din CRPD, |
| --- | --- |

—

având în vedere măsura Consiliului de instituire a cadrului revizuit la nivelul UE prevăzut la articolul 33 alineatul (2) din CRPD,

| — | vând în vedere raportul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2019 intitulat „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European” (4), |
| --- | --- |

—

vând în vedere raportul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2019 intitulat „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European” (4),

| — | având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia monitorizează fondurile UE utilizate pentru a promova dreptul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă la o viață independentă, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia monitorizează fondurile UE utilizate pentru a promova dreptul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă la o viață independentă,

| — | având în vedere raportul privind drepturile fundamentale pe 2021 și raportul pe 2022 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind drepturile fundamentale pe 2021 și raportul pe 2022 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2019 intitulat „Definirea Agendei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2020-2030” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2019 intitulat „Definirea Agendei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2020-2030” (5),

| — | având în vedere indicele pe 2021 privind egalitatea de gen elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele pe 2021 privind egalitatea de gen elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (7),

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (8),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (9),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (10),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (11),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (12),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor (13),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei din 8 mai 2019 privind renovarea clădirilor (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei din 8 mai 2019 privind renovarea clădirilor (15),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 decembrie 2020 intitulat „Digitalizarea justiției în Uniunea Europeană – O panoplie de posibilități” (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 decembrie 2020 intitulat „Digitalizarea justiției în Uniunea Europeană – O panoplie de posibilități” (SWD(2020)0540),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030” (COM(2021)0101), mai ales cele șase inițiative emblematice, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030” (COM(2021)0101), mai ales cele șase inițiative emblematice,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2022 referitoare la tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru 2022 (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2022 referitoare la tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru 2022 (COM(2022)0234),

| — | având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 15 din aceasta, privind dreptul persoanelor cu dizabilități la autonomie, integrare socială și participare la viața comunității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 15 din aceasta, privind dreptul persoanelor cu dizabilități la autonomie, integrare socială și participare la viața comunității,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la aplicarea principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 cu privire la aceasta (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la aplicarea principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 cu privire la aceasta (16),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 4 iunie 1998 privind un tichet de parcare pentru persoanele cu dizabilități (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 4 iunie 1998 privind un tichet de parcare pentru persoanele cu dizabilități (17),

| — | având în vedere recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (18),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 5 decembrie 2019 privind piețe ale forței de muncă mai incluzive: îmbunătățirea ocupării forței de muncă în rândul persoanelor aflate într-o poziție vulnerabilă pe piața forței de muncă (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 5 decembrie 2019 privind piețe ale forței de muncă mai incluzive: îmbunătățirea ocupării forței de muncă în rândul persoanelor aflate într-o poziție vulnerabilă pe piața forței de muncă (19),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 9 decembrie 2021 intitulat „Construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială” (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 9 decembrie 2021 intitulat „Construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială” (SWD(2021)0373),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri de incluziune în cadrul Erasmus+ 2014-2020 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri de incluziune în cadrul Erasmus+ 2014-2020 (20),

| — | având în vedere poziția sa din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, de abrogare a Deciziei Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom și a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, de abrogare a Deciziei Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom și a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protecția acordată de UE copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protecția acordată de UE copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței pe criterii de gen: violența cibernetică (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței pe criterii de gen: violența cibernetică (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă în lumina CRPD (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă în lumina CRPD (29),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (30),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (31),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (32),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (33),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (34),

| — | având în vedere studiul intitulat „European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (Fondurile structurale și de investiții europene și persoanele cu dizabilități din Uniunea Europeană), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 3 noiembrie 2016 (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (Fondurile structurale și de investiții europene și persoanele cu dizabilități din Uniunea Europeană), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 3 noiembrie 2016 (35),

| — | având în vedere studiul intitulat „Inclusive education for learners with disabilities” (O educație favorabilă incluziunii pentru cursanții cu dizabilități), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 15 septembrie 2017 (36), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Inclusive education for learners with disabilities” (O educație favorabilă incluziunii pentru cursanții cu dizabilități), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 15 septembrie 2017 (36),

| — | având în vedere studiul intitulat „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (Rolul de protecție al Comisiei pentru petiții în contextul punerii în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 9 octombrie 2015 (37), precum și actualizările acestuia din 2016, 2017 și 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (Rolul de protecție al Comisiei pentru petiții în contextul punerii în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 9 octombrie 2015 (37), precum și actualizările acestuia din 2016, 2017 și 2018,

| — | având în vedere analiza aprofundată intitulată „The European Accessibility Act” (Actul european privind accesibilitatea), publicată de Direcția Generală Politici Interne la 15 august 2016 (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată intitulată „The European Accessibility Act” (Actul european privind accesibilitatea), publicată de Direcția Generală Politici Interne la 15 august 2016 (38),

| — | având în vedere studiul intitulat „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (Transportul și turismul pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 8 mai 2018 (39), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (Transportul și turismul pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 8 mai 2018 (39),

| — | având în vedere studiul intitulat „The Post-2020 European disability strategy” (Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 15 iulie 2020 (40), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „The Post-2020 European disability strategy” (Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 15 iulie 2020 (40),

| — | având în vedere studiul intitulat „The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (Punerea în aplicare de către UE a observațiilor finale din 2015 ale Comitetului CRPD), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 2 decembrie 2021 (41), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (Punerea în aplicare de către UE a observațiilor finale din 2015 ale Comitetului CRPD), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 2 decembrie 2021 (41),

| — | având în vedere misiunea desfășurată de delegația ad-hoc a Parlamentului European la cea de-a 15-a Conferință a statelor părți la Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) în perioada 14-16 iunie 2022 la New York, în numele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere misiunea desfășurată de delegația ad-hoc a Parlamentului European la cea de-a 15-a Conferință a statelor părți la Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) în perioada 14-16 iunie 2022 la New York, în numele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere raportul special 10/2021 din 26 mai 2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte” (42), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special 10/2021 din 26 mai 2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte” (42),

| — | având în vedere obiectivul Strategiei Europa 2020 privind sărăcia, Declarația de la Porto, Comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Plan de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102) și obiectivul său pentru 2030 de a combate sărăcia și excluziunea socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul Strategiei Europa 2020 privind sărăcia, Declarația de la Porto, Comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Plan de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102) și obiectivul său pentru 2030 de a combate sărăcia și excluziunea socială,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (43), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (43),

| — | având în vedere regulamentele de stabilire a normelor privind programele de finanțare ale UE în cadrul financiar multianual, în special Fondul social european, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, programul Erasmus și Fondul pentru o tranziție justă, care oferă asistență financiară din partea UE pentru îmbunătățirea situației persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentele de stabilire a normelor privind programele de finanțare ale UE în cadrul financiar multianual, în special Fondul social european, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, programul Erasmus și Fondul pentru o tranziție justă, care oferă asistență financiară din partea UE pentru îmbunătățirea situației persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2018/951 a Comisiei din 22 iunie 2018 privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității (44), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2018/951 a Comisiei din 22 iunie 2018 privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității (44),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 februarie 2017 intitulat „Raport de etapă privind punerea în aplicare a Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap” (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 februarie 2017 intitulat „Raport de etapă privind punerea în aplicare a Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap” (SWD(2017)0029),

| — | având în vedere proiectul-pilot derulat de Comisie în perioada 2016-2018 în opt state membre privind un card european pentru persoanele cu dizabilități și studiul din mai 2021 de evaluare a stadiului de implementare a acțiunii-pilot privind cardul european pentru persoanele cu dizabilități și beneficiile asociate acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul-pilot derulat de Comisie în perioada 2016-2018 în opt state membre privind un card european pentru persoanele cu dizabilități și studiul din mai 2021 de evaluare a stadiului de implementare a acțiunii-pilot privind cardul european pentru persoanele cu dizabilități și beneficiile asociate acestuia,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 noiembrie 2020 intitulat „Evaluarea Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap” (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 noiembrie 2020 intitulat „Evaluarea Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap” (SWD(2020)0289),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 19 martie 2021 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială și egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 19 martie 2021 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială și egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (COM(2021)0139),

| — | având în vedere sinteza politică a Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 21 martie 2022 intitulată „People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey” (Persoanele cu dizabilități și pandemia de COVID-19: rezultatele sondajului electronic „Viața, munca și COVID-19”), |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică a Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 21 martie 2022 intitulată „People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey” (Persoanele cu dizabilități și pandemia de COVID-19: rezultatele sondajului electronic „Viața, munca și COVID-19”),

| — | având în vedere raportul de cercetare al Eurofound din 19 aprilie 2021 intitulat „Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States” (Dizabilitate și integrarea pe piața forței de muncă: tendințe politice și sprijin în statele membre ale UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de cercetare al Eurofound din 19 aprilie 2021 intitulat „Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States” (Dizabilitate și integrarea pe piața forței de muncă: tendințe politice și sprijin în statele membre ale UE),

| — | având în vedere sinteza politică a Eurofound din 30 noiembrie 2018 intitulată „Social and employment situation of people with disabilities” (Situația socială și profesională a persoanelor cu dizabilități), |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică a Eurofound din 30 noiembrie 2018 intitulată „Social and employment situation of people with disabilities” (Situația socială și profesională a persoanelor cu dizabilități),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (45), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (45),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0284/2022),

| A. | întrucât, potrivit datelor disponibile, în UE există aproximativ 87 de milioane de persoane cu o anumită formă de dizabilitate, inclusiv peste 24 de milioane de persoane cu dizabilități grave; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit datelor disponibile, în UE există aproximativ 87 de milioane de persoane cu o anumită formă de dizabilitate, inclusiv peste 24 de milioane de persoane cu dizabilități grave;

| B. | întrucât, potrivit Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, peste 1 milion de copii și adulți cu dizabilități care au vârste sub 65 de ani și peste 2 milioane de adulți cu vârsta de 65 de ani sau mai mult locuiesc în instituții; întrucât există o legătură între creșterea numărului de persoane cu dizabilități și îmbătrânirea populației europene, iar acest lucru ar trebui luat în considerare în politicile UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, peste 1 milion de copii și adulți cu dizabilități care au vârste sub 65 de ani și peste 2 milioane de adulți cu vârsta de 65 de ani sau mai mult locuiesc în instituții; întrucât există o legătură între creșterea numărului de persoane cu dizabilități și îmbătrânirea populației europene, iar acest lucru ar trebui luat în considerare în politicile UE;

| C. | întrucât, potrivit Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, 50,8 % dintre persoanele cu dizabilități sunt încadrate în muncă, comparativ cu 75 % dintre persoanele fără dizabilități; întrucât, potrivit Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, în urma evaluării Strategiei 2010-2020 pentru persoanele cu handicap „s-a constatat că ocuparea forței de muncă este una dintre principalele cinci priorități de politică pentru acțiuni viitoare”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, 50,8 % dintre persoanele cu dizabilități sunt încadrate în muncă, comparativ cu 75 % dintre persoanele fără dizabilități; întrucât, potrivit Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, în urma evaluării Strategiei 2010-2020 pentru persoanele cu handicap „s-a constatat că ocuparea forței de muncă este una dintre principalele cinci priorități de politică pentru acțiuni viitoare”;

| D. | întrucât persoanele cu dizabilități care locuiesc în UE se confruntă în continuare cu discriminarea, inclusiv cu lipsa amenajărilor corespunzătoare, cu hărțuirea și cu forme multiple și intersecționale de discriminare în toate aspectele vieții lor, inclusiv cu dezavantaje socioeconomice, izolare socială, rele tratamente și violență, inclusiv violență pe criterii de gen, sterilizare și avort forțate, lipsa accesului la serviciile comunitare, locuințe de calitate scăzută, instituționalizare, îngrijiri de sănătate neadecvate și refuzul posibilității de a contribui și de se implica activ în societate (46); |
| --- | --- |

D.

întrucât persoanele cu dizabilități care locuiesc în UE se confruntă în continuare cu discriminarea, inclusiv cu lipsa amenajărilor corespunzătoare, cu hărțuirea și cu forme multiple și intersecționale de discriminare în toate aspectele vieții lor, inclusiv cu dezavantaje socioeconomice, izolare socială, rele tratamente și violență, inclusiv violență pe criterii de gen, sterilizare și avort forțate, lipsa accesului la serviciile comunitare, locuințe de calitate scăzută, instituționalizare, îngrijiri de sănătate neadecvate și refuzul posibilității de a contribui și de se implica activ în societate (46);

| E. | întrucât doar 22 din cele 27 de state membre au semnat și ratificat Protocolul opțional la DRPD (47); întrucât, în mai multe rezoluții, Parlamentul a monitorizat, a promovat și a solicitat punerea în aplicare integrală a CRPD, precum și acțiuni de sensibilizare a publicului cu privire la drepturile prevăzute în aceasta; întrucât Parlamentul a subliniat și necesitatea ratificării Protocolului opțional la CRPD atât de către statele membre care nu au făcut încă acest lucru, cât și de UE, deoarece este o cale care dă posibilitatea de a revizui cazurile individuale sau sistemice de discriminare; |
| --- | --- |

E.

întrucât doar 22 din cele 27 de state membre au semnat și ratificat Protocolul opțional la DRPD (47); întrucât, în mai multe rezoluții, Parlamentul a monitorizat, a promovat și a solicitat punerea în aplicare integrală a CRPD, precum și acțiuni de sensibilizare a publicului cu privire la drepturile prevăzute în aceasta; întrucât Parlamentul a subliniat și necesitatea ratificării Protocolului opțional la CRPD atât de către statele membre care nu au făcut încă acest lucru, cât și de UE, deoarece este o cale care dă posibilitatea de a revizui cazurile individuale sau sistemice de discriminare;

| F. | întrucât baza unei Europe accesibile și favorabile incluziunii pentru persoanele cu dizabilități constă într-o Uniune în care toate statele membre recunosc statutul de persoană cu dizabilități și le permit persoanelor cu dizabilități să beneficieze pe deplin de libertatea lor de circulație; întrucât persoanele cu dizabilități în toată diversitatea lor au dreptul de a-și exercita drepturile fundamentale în mod egal; întrucât participarea deplină și efectivă a persoanelor cu dizabilități la toate domeniile vieții și societății este esențială pentru exercitarea drepturilor lor fundamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât baza unei Europe accesibile și favorabile incluziunii pentru persoanele cu dizabilități constă într-o Uniune în care toate statele membre recunosc statutul de persoană cu dizabilități și le permit persoanelor cu dizabilități să beneficieze pe deplin de libertatea lor de circulație; întrucât persoanele cu dizabilități în toată diversitatea lor au dreptul de a-și exercita drepturile fundamentale în mod egal; întrucât participarea deplină și efectivă a persoanelor cu dizabilități la toate domeniile vieții și societății este esențială pentru exercitarea drepturilor lor fundamentale;

| G. | întrucât Comisia nu a luat măsuri eficace pentru a asigura armonizarea juridică cu CRPD; întrucât, până în prezent, nu a avut loc nicio revizuire a legislației și a politicii existente și nicio revizuire a orientărilor privind evaluarea impactului înainte de o propunere legislativă; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia nu a luat măsuri eficace pentru a asigura armonizarea juridică cu CRPD; întrucât, până în prezent, nu a avut loc nicio revizuire a legislației și a politicii existente și nicio revizuire a orientărilor privind evaluarea impactului înainte de o propunere legislativă;

| H. | întrucât lipsa unei definiții comune la nivelul UE pentru dizabilitate reprezintă un obstacol major pentru codificarea evaluării dizabilităților și pentru recunoașterea reciprocă a deciziilor naționale referitoare la aspecte legate de dizabilități, în special de eligibilitatea pentru accesul la facilități și servicii specifice în domeniul securității sociale; |
| --- | --- |

H.

întrucât lipsa unei definiții comune la nivelul UE pentru dizabilitate reprezintă un obstacol major pentru codificarea evaluării dizabilităților și pentru recunoașterea reciprocă a deciziilor naționale referitoare la aspecte legate de dizabilități, în special de eligibilitatea pentru accesul la facilități și servicii specifice în domeniul securității sociale;

| I. | întrucât, la nivelul UE, există foarte puține date fiabile și dezagregate cu privire la persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la nivelul UE, există foarte puține date fiabile și dezagregate cu privire la persoanele cu dizabilități;

| J. | întrucât Comisia a prezentat o agendă ambițioasă în cadrul Strategiei privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia a prezentat o agendă ambițioasă în cadrul Strategiei privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030;

| K. | întrucât, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, legislația existentă a UE referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități nu este pusă în aplicare și respectată în mod eficace; întrucât legislația UE nu acoperă forme multiple și intersecționale de discriminare și există încă lacune în monitorizarea cazurilor de discriminare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, legislația existentă a UE referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități nu este pusă în aplicare și respectată în mod eficace; întrucât legislația UE nu acoperă forme multiple și intersecționale de discriminare și există încă lacune în monitorizarea cazurilor de discriminare;

| L. | întrucât instituțiile UE ar trebui să consolideze procesul de consultare a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor lor reprezentative prin asigurarea dreptului la informare și a accesibilității acestor procese, atât în ceea ce privește accesibilitatea digitală a platformelor online și termenele de feedback, cât și în ceea ce privește solicitarea contribuțiilor în etapele procesului legislativ în care acestea îl pot încă influența; întrucât nu există încă transparență în ceea ce privește modul de prelucrare a acestor contribuții și modul în care acestea sunt reflectate în propunerile finale; întrucât statele membre și țările din afara UE, în special țările candidate, ar trebui, de asemenea, să depună mai multe eforturi în acest sens; |
| --- | --- |

L.

întrucât instituțiile UE ar trebui să consolideze procesul de consultare a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor lor reprezentative prin asigurarea dreptului la informare și a accesibilității acestor procese, atât în ceea ce privește accesibilitatea digitală a platformelor online și termenele de feedback, cât și în ceea ce privește solicitarea contribuțiilor în etapele procesului legislativ în care acestea îl pot încă influența; întrucât nu există încă transparență în ceea ce privește modul de prelucrare a acestor contribuții și modul în care acestea sunt reflectate în propunerile finale; întrucât statele membre și țările din afara UE, în special țările candidate, ar trebui, de asemenea, să depună mai multe eforturi în acest sens;

| M. | întrucât este posibil ca persoanele cu dizabilități a căror capacitate juridică a fost refuzată sau limitată să nu își poată exercita drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la justiție, dreptul de a vota și dreptul de a candida, de a decide unde să trăiască și de a semna orice tip de contract, |
| --- | --- |

M.

întrucât este posibil ca persoanele cu dizabilități a căror capacitate juridică a fost refuzată sau limitată să nu își poată exercita drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la justiție, dreptul de a vota și dreptul de a candida, de a decide unde să trăiască și de a semna orice tip de contract,

| N. | întrucât accesul la justiție constituie un element esențial al statului de drept și un drept fundamental deoarece reprezintă o condiție prealabilă pentru exercitarea altor drepturi ale omului, cum ar fi egalitatea în fața legii și un proces echitabil; întrucât la articolul 13 din CRPD se prevede obligația statelor părți de a se asigura că persoanele cu dizabilități au „acces efectiv la actul de justiție... în condiții de egalitate cu ceilalți”, prin „asigurarea de ajustări de ordin procedural”, , promovând formarea corespunzătoare a celor care lucrează în domeniul administrării justiției; |
| --- | --- |

N.

întrucât accesul la justiție constituie un element esențial al statului de drept și un drept fundamental deoarece reprezintă o condiție prealabilă pentru exercitarea altor drepturi ale omului, cum ar fi egalitatea în fața legii și un proces echitabil; întrucât la articolul 13 din CRPD se prevede obligația statelor părți de a se asigura că persoanele cu dizabilități au „acces efectiv la actul de justiție... în condiții de egalitate cu ceilalți”, prin „asigurarea de ajustări de ordin procedural”, , promovând formarea corespunzătoare a celor care lucrează în domeniul administrării justiției;

| O. | întrucât existența unei dizabilități nu justifică în sine privarea unei persoane de capacitatea sa juridică; întrucât orice măsură de limitare a capacității sale juridice trebuie să fie adaptată la condițiile persoanei și să fie proporțională cu nevoile acesteia și nu poate avea loc decât în anumite condiții, atunci când există anumite garanții; |
| --- | --- |

O.

întrucât existența unei dizabilități nu justifică în sine privarea unei persoane de capacitatea sa juridică; întrucât orice măsură de limitare a capacității sale juridice trebuie să fie adaptată la condițiile persoanei și să fie proporțională cu nevoile acesteia și nu poate avea loc decât în anumite condiții, atunci când există anumite garanții;

| P. | întrucât, potrivit raportului din 2019 al Comitetului Economic și Social European, intitulat „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European”, aproximativ 800 000 de cetățeni ai UE au fost privați de dreptul lor de a vota la alegerile pentru parlamentul European din cauza unei dizabilități sau a unei probleme de sănătate mintală, iar milioane de cetățeni ai UE nu își pot exprima votul la alegerile pentru Parlamentul European din cauza obstacolelor tehnice sau a lipsei procedurilor organizatorice adecvate, care nu sunt adaptate nevoilor persoanelor cu una sau mai multe dizabilități; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit raportului din 2019 al Comitetului Economic și Social European, intitulat „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European”, aproximativ 800 000 de cetățeni ai UE au fost privați de dreptul lor de a vota la alegerile pentru parlamentul European din cauza unei dizabilități sau a unei probleme de sănătate mintală, iar milioane de cetățeni ai UE nu își pot exprima votul la alegerile pentru Parlamentul European din cauza obstacolelor tehnice sau a lipsei procedurilor organizatorice adecvate, care nu sunt adaptate nevoilor persoanelor cu una sau mai multe dizabilități;

| Q. | întrucât, în 14 state membre, persoanele cu dizabilități aflate sub tutelă totală sau parțială nu au drept de vot (48); întrucât aceste persoane își pot exercita dreptul de a candida la alegerile pentru Parlamentul European doar în șapte state membre; întrucât această situație este în contradicție clară cu articolele 39 și 40 din Cartă; întrucât există în continuare multe obstacole care le împiedică pe persoanele cu dizabilități să participe la alegeri; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în 14 state membre, persoanele cu dizabilități aflate sub tutelă totală sau parțială nu au drept de vot (48); întrucât aceste persoane își pot exercita dreptul de a candida la alegerile pentru Parlamentul European doar în șapte state membre; întrucât această situație este în contradicție clară cu articolele 39 și 40 din Cartă; întrucât există în continuare multe obstacole care le împiedică pe persoanele cu dizabilități să participe la alegeri;

| R. | întrucât pandemia a avut un impact grav asupra sănătății mintale a minorilor și a tinerilor, în special a celor cu dizabilități; întrucât, în plus, pandemia de COVID-19 a afectat persoanele cu dizabilități instituționalizate mai mult decât celelalte persoane, având în vedere practicile obișnuite de interzicere a vizitelor în astfel de instituții; întrucât statele membre trebuie să își intensifice eforturile de îmbunătățire a condițiilor de viață ale persoanelor cu dizabilități în timpul pandemiilor viitoare; |
| --- | --- |

R.

întrucât pandemia a avut un impact grav asupra sănătății mintale a minorilor și a tinerilor, în special a celor cu dizabilități; întrucât, în plus, pandemia de COVID-19 a afectat persoanele cu dizabilități instituționalizate mai mult decât celelalte persoane, având în vedere practicile obișnuite de interzicere a vizitelor în astfel de instituții; întrucât statele membre trebuie să își intensifice eforturile de îmbunătățire a condițiilor de viață ale persoanelor cu dizabilități în timpul pandemiilor viitoare;

| S. | întrucât UE ar trebui să garanteze mai bine drepturile și nevoile persoanelor cu dizabilități în politicile sale în materie de sănătate, precum politicile legate de COVID-19, strategiile privind sănătatea mintală și planul european de luptă împotriva cancerului; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE ar trebui să garanteze mai bine drepturile și nevoile persoanelor cu dizabilități în politicile sale în materie de sănătate, precum politicile legate de COVID-19, strategiile privind sănătatea mintală și planul european de luptă împotriva cancerului;

| T. | întrucât Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030 reflectă o agendă de dezvoltare durabilă bazată pe drepturile omului, favorabilă incluziunii și accesibilă persoanelor cu dizabilități și impune ca toate politicile de reducere a riscului de dezastre să integreze o perspectivă a dizabilității și să promoveze un proces decizional favorabil incluziunii, în cunoștință de cauză, bazat pe diseminarea informațiilor defalcate în funcție de dizabilități; |
| --- | --- |

T.

întrucât Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030 reflectă o agendă de dezvoltare durabilă bazată pe drepturile omului, favorabilă incluziunii și accesibilă persoanelor cu dizabilități și impune ca toate politicile de reducere a riscului de dezastre să integreze o perspectivă a dizabilității și să promoveze un proces decizional favorabil incluziunii, în cunoștință de cauză, bazat pe diseminarea informațiilor defalcate în funcție de dizabilități;

| U. | întrucât tehnologia bazată pe inteligența artificială (IA) poate, în special, simplifica foarte mult viața de zi cu zi a persoanelor cu deficiențe de vedere, de auz, motorii și de învățare, permițându-le un acces mai ușor la cultură, artă, sport, viața profesională și socială și, de asemenea, să trăiască independent; |
| --- | --- |

U.

întrucât tehnologia bazată pe inteligența artificială (IA) poate, în special, simplifica foarte mult viața de zi cu zi a persoanelor cu deficiențe de vedere, de auz, motorii și de învățare, permițându-le un acces mai ușor la cultură, artă, sport, viața profesională și socială și, de asemenea, să trăiască independent;

| V. | întrucât probabilitatea ca persoanele cu dizabilități să se confrunte cu violența fizică, sexuală și emoțională este de cel puțin trei ori mai mare decât în cazul persoanelor fără dizabilități; întrucât femeile și fetele cu dizabilități sunt expuse unui risc mai mare de violență de gen; întrucât femeile cu dizabilități sunt de până la 10 de ori mai expuse violenței sexuale (49), inclusiv sterilizării forțate, iar legislația UE privind egalitatea de gen nu ține seama pe deplin de drepturile și nevoile lor; |
| --- | --- |

V.

întrucât probabilitatea ca persoanele cu dizabilități să se confrunte cu violența fizică, sexuală și emoțională este de cel puțin trei ori mai mare decât în cazul persoanelor fără dizabilități; întrucât femeile și fetele cu dizabilități sunt expuse unui risc mai mare de violență de gen; întrucât femeile cu dizabilități sunt de până la 10 de ori mai expuse violenței sexuale (49), inclusiv sterilizării forțate, iar legislația UE privind egalitatea de gen nu ține seama pe deplin de drepturile și nevoile lor;

| W. | întrucât recunoașterea interconexiunii dintre violență, gen și dizabilitate cu care se confruntă femeile și fetele cu dizabilități este esențială pentru adoptarea unor strategii de reacție favorabile incluziunii; întrucât multe persoane cu dizabilități se pot confrunta și cu lipsa accesului la educație sexuală, aceasta din urmă putând să le ajute să identifice și să prevină abuzurile, și întrucât se confruntă cu mai multe bariere în calea accesului la justiție și a raportării violențelor; întrucât există o probabilitate mai mare ca femeile cu dizabilități să se confrunte cu sărăcia și izolarea comparativ cu bărbații cu dizabilități sau cu persoanele fără dizabilități; |
| --- | --- |

W.

întrucât recunoașterea interconexiunii dintre violență, gen și dizabilitate cu care se confruntă femeile și fetele cu dizabilități este esențială pentru adoptarea unor strategii de reacție favorabile incluziunii; întrucât multe persoane cu dizabilități se pot confrunta și cu lipsa accesului la educație sexuală, aceasta din urmă putând să le ajute să identifice și să prevină abuzurile, și întrucât se confruntă cu mai multe bariere în calea accesului la justiție și a raportării violențelor; întrucât există o probabilitate mai mare ca femeile cu dizabilități să se confrunte cu sărăcia și izolarea comparativ cu bărbații cu dizabilități sau cu persoanele fără dizabilități;

| X. | întrucât deținuții cu dizabilități continuă să se confrunte cu încălcări ale drepturilor lor fundamentale în mai multe state membre; întrucât deținuții cu dizabilități ale căror dizabilități nu sunt recunoscute sau nu sunt luate suficient în considerare se confruntă cu condiții de detenție rușinoase; întrucât statele membre încalcă prea des drepturile fundamentale ale deținuților cu dizabilități deoarece nu țin seama de nevoile acestora; |
| --- | --- |

X.

întrucât deținuții cu dizabilități continuă să se confrunte cu încălcări ale drepturilor lor fundamentale în mai multe state membre; întrucât deținuții cu dizabilități ale căror dizabilități nu sunt recunoscute sau nu sunt luate suficient în considerare se confruntă cu condiții de detenție rușinoase; întrucât statele membre încalcă prea des drepturile fundamentale ale deținuților cu dizabilități deoarece nu țin seama de nevoile acestora;

| Y. | întrucât creatorii de cultură – precum autorii, interpreții și artiștii – cu dizabilități au mai greu acces la activitățile artistice și culturale profesionale și neprofesionale, precum și mai puține oportunități de dezvoltare a carierei pe termen lung în sectoarele culturale și creative; întrucât ei sunt adesea excluși din politica și finanțarea sectoarelor culturale și creative pentru că nu se iau în considerare, de exemplu, mobilitatea limitată sau provocările reprezentate de procedurile birocratice de finanțare; |
| --- | --- |

Y.

întrucât creatorii de cultură – precum autorii, interpreții și artiștii – cu dizabilități au mai greu acces la activitățile artistice și culturale profesionale și neprofesionale, precum și mai puține oportunități de dezvoltare a carierei pe termen lung în sectoarele culturale și creative; întrucât ei sunt adesea excluși din politica și finanțarea sectoarelor culturale și creative pentru că nu se iau în considerare, de exemplu, mobilitatea limitată sau provocările reprezentate de procedurile birocratice de finanțare;

| Z. | întrucât Uniunea trebuie să ofere copiilor cu dizabilități care au fugit din calea unui război un sprijin suplimentar pentru a răspunde nevoilor lor; întrucât, potrivit rezoluției sale referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina, adoptate în aprilie 2022, peste 100 000 de copii, jumătate dintre aceștia cu dizabilități, trăiesc în centre de îngrijire instituționalizată și în internate din Ucraina; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Uniunea trebuie să ofere copiilor cu dizabilități care au fugit din calea unui război un sprijin suplimentar pentru a răspunde nevoilor lor; întrucât, potrivit rezoluției sale referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina, adoptate în aprilie 2022, peste 100 000 de copii, jumătate dintre aceștia cu dizabilități, trăiesc în centre de îngrijire instituționalizată și în internate din Ucraina;

| AA. | întrucât cercetările Eurofound arată că în perioada 2011-2016 decalajul dintre persoanele cu și fără dizabilități care au absolvit instituții din învățământul superior s-a mărit – de la 7 % la 9 %; întrucât doar 29,4 % dintre persoanele cu dizabilități obțin o diplomă de studii superioare, față de 43,8 % dintre cele fără dizabilități; întrucât din cauza limitărilor în calea accesului la educație persoanele cu dizabilități participă mai puțin la activități educative și de formare decât media populației, ceea ce creează un risc de excluziune socială și economică; |
| --- | --- |

AA.

întrucât cercetările Eurofound arată că în perioada 2011-2016 decalajul dintre persoanele cu și fără dizabilități care au absolvit instituții din învățământul superior s-a mărit – de la 7 % la 9 %; întrucât doar 29,4 % dintre persoanele cu dizabilități obțin o diplomă de studii superioare, față de 43,8 % dintre cele fără dizabilități; întrucât din cauza limitărilor în calea accesului la educație persoanele cu dizabilități participă mai puțin la activități educative și de formare decât media populației, ceea ce creează un risc de excluziune socială și economică;

| AB. | întrucât UE, instituțiile sale și statele sale membre sunt părți la CRPD și sunt obligate să respecte în totalitate drepturile fundamentale prevăzute de aceasta, inclusiv articolul 27 privind munca și ocuparea forței de muncă; întrucât drepturile consacrate în CRPD sunt departe de a fi o realitate pentru milioane de persoane cu dizabilități din UE, nu în ultimul rând din cauza lacunelor Directivei privind egalitatea în muncă; |
| --- | --- |

AB.

întrucât UE, instituțiile sale și statele sale membre sunt părți la CRPD și sunt obligate să respecte în totalitate drepturile fundamentale prevăzute de aceasta, inclusiv articolul 27 privind munca și ocuparea forței de muncă; întrucât drepturile consacrate în CRPD sunt departe de a fi o realitate pentru milioane de persoane cu dizabilități din UE, nu în ultimul rând din cauza lacunelor Directivei privind egalitatea în muncă;

| AC. | întrucât CRPD recunoaște dreptul persoanelor cu dizabilități de a lucra în condiții de egalitate cu celelalte persoane, inclusiv șansa de a-și câștiga traiul printr-o muncă liber aleasă într-un mediu de lucru deschis, incluziv și accesibil; întrucât orice persoană are dreptul la asistență rapidă și adaptată pentru îmbunătățirea perspectivelor de încadrare în muncă sau de desfășurare a unor activități independente, inclusiv dreptul de a beneficia de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, formare profesională și recalificare, astfel cum se prevede în principiul 4 din Pilonul european al drepturilor sociale; întrucât un număr covârșitor de persoane cu dizabilități sunt excluse de pe piața deschisă a muncii și li se refuză dreptul la muncă în condiții de egalitate cu celelalte persoane sau întâmpină mari greutăți când încearcă să obțină acces egal și condiții egale de participare pe piața muncii; întrucât cercetările Eurofound arată că, printre principalele obstacole în calea angajării persoanelor cu dizabilități, se numără stereotipurile legate de dizabilități, dificultățile birocratice în ce privește accesul la serviciile disponibile, o guvernanță fără viziune strategică, monitorizarea insuficientă a implementării politicilor, resurse limitate de formare profesională pentru angajatori și lipsa unui sprijin specializat; |
| --- | --- |

AC.

întrucât CRPD recunoaște dreptul persoanelor cu dizabilități de a lucra în condiții de egalitate cu celelalte persoane, inclusiv șansa de a-și câștiga traiul printr-o muncă liber aleasă într-un mediu de lucru deschis, incluziv și accesibil; întrucât orice persoană are dreptul la asistență rapidă și adaptată pentru îmbunătățirea perspectivelor de încadrare în muncă sau de desfășurare a unor activități independente, inclusiv dreptul de a beneficia de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, formare profesională și recalificare, astfel cum se prevede în principiul 4 din Pilonul european al drepturilor sociale; întrucât un număr covârșitor de persoane cu dizabilități sunt excluse de pe piața deschisă a muncii și li se refuză dreptul la muncă în condiții de egalitate cu celelalte persoane sau întâmpină mari greutăți când încearcă să obțină acces egal și condiții egale de participare pe piața muncii; întrucât cercetările Eurofound arată că, printre principalele obstacole în calea angajării persoanelor cu dizabilități, se numără stereotipurile legate de dizabilități, dificultățile birocratice în ce privește accesul la serviciile disponibile, o guvernanță fără viziune strategică, monitorizarea insuficientă a implementării politicilor, resurse limitate de formare profesională pentru angajatori și lipsa unui sprijin specializat;

| AD. | întrucât persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă acces la sprijin personalizat și la un spațiu adaptat la locul de muncă; întrucât persoanele cu dizabilități au dreptul la un sprijin pentru venit care să le asigure posibilitatea de a duce o viață demnă, la servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate și la un mediu de lucru adaptat nevoilor lor; întrucât dezavantajele cu care se confruntă persoanele cu dizabilități depășesc cu mult domeniul muncii; întrucât situația socială și financiară a persoanelor cu dizabilități din UE este mult mai gravă decât cea a persoanelor fără dizabilități și este sinonimă cu dezavantaje structurale sau educaționale și cu discriminare; întrucât măsurile de sprijin care se concentrează pe alte aspecte decât ocuparea forței de muncă – de exemplu, reducerea sărăciei, accesul la locuințe și îngrijirea copiilor, transport public accesibil și asistență personală – joacă și ele un rol esențial, oferindu-le persoanelor cu dizabilități oportunități de a pătrunde și a rămâne pe piața muncii; |
| --- | --- |

AD.

întrucât persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă acces la sprijin personalizat și la un spațiu adaptat la locul de muncă; întrucât persoanele cu dizabilități au dreptul la un sprijin pentru venit care să le asigure posibilitatea de a duce o viață demnă, la servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate și la un mediu de lucru adaptat nevoilor lor; întrucât dezavantajele cu care se confruntă persoanele cu dizabilități depășesc cu mult domeniul muncii; întrucât situația socială și financiară a persoanelor cu dizabilități din UE este mult mai gravă decât cea a persoanelor fără dizabilități și este sinonimă cu dezavantaje structurale sau educaționale și cu discriminare; întrucât măsurile de sprijin care se concentrează pe alte aspecte decât ocuparea forței de muncă – de exemplu, reducerea sărăciei, accesul la locuințe și îngrijirea copiilor, transport public accesibil și asistență personală – joacă și ele un rol esențial, oferindu-le persoanelor cu dizabilități oportunități de a pătrunde și a rămâne pe piața muncii;

| AE. | întrucât Strategia UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 propune să se creeze un card european pentru persoanele cu dizabilități până la sfârșitul lui 2023, care să fie recunoscut în toate statele membre; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Strategia UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 propune să se creeze un card european pentru persoanele cu dizabilități până la sfârșitul lui 2023, care să fie recunoscut în toate statele membre;

| AF. | întrucât inovațiile tehnice, precum sistemele de IA etice și puse în slujba omului au potențialul de a dezvolta procese de angajare eficace, accesibile și nediscriminatorii, dar întrucât evoluțiile tehnologice neincluzive ar putea atrage după sine riscul de a crea noi bariere și forme de discriminare față de persoanele cu dizabilități; întrucât articolul 9 din CRPD prevede pentru persoanele cu dizabilități dreptul la informații accesibile și acces la tehnologii și sisteme de comunicații în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât doar 64,3 % dintre persoanele cu dizabilități cu vârsta de sau de peste 16 ani au o conexiune la internet la domiciliu, comparativ cu 87,9 % dintre persoanele fără dizabilități; |
| --- | --- |

AF.

întrucât inovațiile tehnice, precum sistemele de IA etice și puse în slujba omului au potențialul de a dezvolta procese de angajare eficace, accesibile și nediscriminatorii, dar întrucât evoluțiile tehnologice neincluzive ar putea atrage după sine riscul de a crea noi bariere și forme de discriminare față de persoanele cu dizabilități; întrucât articolul 9 din CRPD prevede pentru persoanele cu dizabilități dreptul la informații accesibile și acces la tehnologii și sisteme de comunicații în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât doar 64,3 % dintre persoanele cu dizabilități cu vârsta de sau de peste 16 ani au o conexiune la internet la domiciliu, comparativ cu 87,9 % dintre persoanele fără dizabilități;

| AG. | întrucât din cercetările Eurofound reiese că sprijinul pentru antreprenoriat și pentru activități independente, sub formă de consiliere, formare profesională și ajutor financiar, le poate oferi persoanelor cu dizabilități posibilitatea de a fi active pe piața deschisă a muncii, astfel încât să nu mai depindă exclusiv de prestațiile de invaliditate; întrucât un astfel de sprijin trebuie să fie bine focalizat și dotat cu resurse adecvate; |
| --- | --- |

AG.

întrucât din cercetările Eurofound reiese că sprijinul pentru antreprenoriat și pentru activități independente, sub formă de consiliere, formare profesională și ajutor financiar, le poate oferi persoanelor cu dizabilități posibilitatea de a fi active pe piața deschisă a muncii, astfel încât să nu mai depindă exclusiv de prestațiile de invaliditate; întrucât un astfel de sprijin trebuie să fie bine focalizat și dotat cu resurse adecvate;

| AH. | întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat obstacolele și inegalitățile existente pentru toate persoanele cu dizabilități; întrucât cercetările Eurofound arată că, în timpul pandemiei, în medie, 71 % dintre respondenții cu dizabilități au fost expuși riscului de depresie, iar 25 % dintre respondenții cu dizabilități au indicat că nu au putut avea acces la îngrijiri de sănătate mintală – de două ori mai mulți decât cei fără dizabilități; întrucât cercetările Eurofound arată că carantinele și restricțiile impuse în timpul pandemiei de COVID-19 i-au afectat mai cu seamă pe tinerii cu dizabilități cu vârste cuprinse între 18 și 29 de ani, 51 % din respondenții din această categorie declarând că se simt singuri – cu 19 % mai mult decât tinerii fără dizabilități; întrucât planurile de revenire la locul de muncă sunt esențiale pentru lucrătorii care suferă de probleme mintale; |
| --- | --- |

AH.

întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat obstacolele și inegalitățile existente pentru toate persoanele cu dizabilități; întrucât cercetările Eurofound arată că, în timpul pandemiei, în medie, 71 % dintre respondenții cu dizabilități au fost expuși riscului de depresie, iar 25 % dintre respondenții cu dizabilități au indicat că nu au putut avea acces la îngrijiri de sănătate mintală – de două ori mai mulți decât cei fără dizabilități; întrucât cercetările Eurofound arată că carantinele și restricțiile impuse în timpul pandemiei de COVID-19 i-au afectat mai cu seamă pe tinerii cu dizabilități cu vârste cuprinse între 18 și 29 de ani, 51 % din respondenții din această categorie declarând că se simt singuri – cu 19 % mai mult decât tinerii fără dizabilități; întrucât planurile de revenire la locul de muncă sunt esențiale pentru lucrătorii care suferă de probleme mintale;

| AI. | întrucât, la un deceniu după ce UE a devenit parte la CRPD, nivelul de instituționalizare rămâne neschimbat; întrucât, la nivelul întregii Europe, cel puțin 1,4 de milioane de persoane sunt încă internate în instituții – un număr care a rămas neschimbat de la adoptarea convenției; întrucât, conform anchetei Rețelei europene pentru viață independentă din 2020, 24 din cele 43 de țări reprezentate în Consiliul Europei nu au o strategie de dezinstituționalizare, iar în cele 18 țări care au o astfel de strategie, 88 % dintre respondenți au considerat că strategia este nepotrivită sau că poate fi îmbunătățită; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, la un deceniu după ce UE a devenit parte la CRPD, nivelul de instituționalizare rămâne neschimbat; întrucât, la nivelul întregii Europe, cel puțin 1,4 de milioane de persoane sunt încă internate în instituții – un număr care a rămas neschimbat de la adoptarea convenției; întrucât, conform anchetei Rețelei europene pentru viață independentă din 2020, 24 din cele 43 de țări reprezentate în Consiliul Europei nu au o strategie de dezinstituționalizare, iar în cele 18 țări care au o astfel de strategie, 88 % dintre respondenți au considerat că strategia este nepotrivită sau că poate fi îmbunătățită;

| AJ. | întrucât 33 de țări din Consiliul Europei oferă un anumit tip de asistență personală, în timp ce 97 % dintre respondenți au indicat faptul că accesul la aceasta fie lasă de dorit, fie trebuie îmbunătățit; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât 33 de țări din Consiliul Europei oferă un anumit tip de asistență personală, în timp ce 97 % dintre respondenți au indicat faptul că accesul la aceasta fie lasă de dorit, fie trebuie îmbunătățit;

| AK. | întrucât actualul cadru legislativ nu prevede nicio obligație ca statele membre să desemneze un organism de promovare a egalității menit să protejeze victimele discriminării din motive de dizabilitate; |
| --- | --- |

AK.

întrucât actualul cadru legislativ nu prevede nicio obligație ca statele membre să desemneze un organism de promovare a egalității menit să protejeze victimele discriminării din motive de dizabilitate;

| AL. | întrucât, în 2008, Comisia a prezentat o propunere vizând să extindă protecția împotriva discriminării și la alte domenii în afară de condițiile de muncă, așa cum prevede Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, în care se interzice discriminarea pe motive de dizabilitate, vârstă, orientare sexuală și religie sau credință la angajare și la locul de muncă; întrucât, prin noua directivă, principiul egalității ar urma să se aplice și în cazul educației, al accesului la bunuri și servicii și al protecției sociale, inclusiv asigurările sociale și îngrijirile medicale; întrucât această propunere nu a fost încă adoptată și este blocată în Consiliu de mai bine de 14 ani, fiind nevoie de unanimitate pentru a fi adoptată; |
| --- | --- |

AL.

întrucât, în 2008, Comisia a prezentat o propunere vizând să extindă protecția împotriva discriminării și la alte domenii în afară de condițiile de muncă, așa cum prevede Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, în care se interzice discriminarea pe motive de dizabilitate, vârstă, orientare sexuală și religie sau credință la angajare și la locul de muncă; întrucât, prin noua directivă, principiul egalității ar urma să se aplice și în cazul educației, al accesului la bunuri și servicii și al protecției sociale, inclusiv asigurările sociale și îngrijirile medicale; întrucât această propunere nu a fost încă adoptată și este blocată în Consiliu de mai bine de 14 ani, fiind nevoie de unanimitate pentru a fi adoptată;

| AM. | întrucât toate statele membre ale UE au ratificat Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, conferindu-i astfel caracter obligatoriu pentru ele și întrucât articolul 3 alineatul (3) din TUE stabilește pentru UE obiectivul de a promova protecția drepturilor copiilor; întrucât Carta oferă garanția că instituțiile UE și statele membre ocrotesc drepturile copilului atunci când pun în aplicare legislația UE; întrucât Parlamentul a adoptat cu o majoritate clară rezoluția sa referitoare la o garanție europeană pentru copii, prin care cere cu tărie să se asigure accesul la educație incluzivă din fragedă copilărie până în adolescență pentru toți copiii, inclusiv pentru copiii romi, copiii cu dizabilități, copiii apatrizi și imigranți și cei care trăiesc în situații umanitare de urgență; |
| --- | --- |

AM.

întrucât toate statele membre ale UE au ratificat Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, conferindu-i astfel caracter obligatoriu pentru ele și întrucât articolul 3 alineatul (3) din TUE stabilește pentru UE obiectivul de a promova protecția drepturilor copiilor; întrucât Carta oferă garanția că instituțiile UE și statele membre ocrotesc drepturile copilului atunci când pun în aplicare legislația UE; întrucât Parlamentul a adoptat cu o majoritate clară rezoluția sa referitoare la o garanție europeană pentru copii, prin care cere cu tărie să se asigure accesul la educație incluzivă din fragedă copilărie până în adolescență pentru toți copiii, inclusiv pentru copiii romi, copiii cu dizabilități, copiii apatrizi și imigranți și cei care trăiesc în situații umanitare de urgență;

| AN. | întrucât accesul la locuri de muncă de calitate, la educație și formare, asistență medicală, protecție socială, inclusiv la nivel transfrontalier, la locuințe corespunzătoare, la sprijin pentru o viață independentă, precum și la oportunități egale de participare la activități recreative și la viața comunității este esențial pentru ca persoanele cu dizabilități să ducă o viață de calitate, reducând sărăcia și vulnerabilitatea și sprijinind o creștere economică inclusivă și sustenabilă; întrucât sistemele naționale de venit minim ar trebui să asigure accesul egal pentru persoanele cu dizabilități; întrucât persoanele cu dizabilități ar trebui, de asemenea, să aibă acces la asistență specială pentru cheltuielile suplimentare prilejuite de dizabilitatea de care suferă, adică aceste cheltuieli nu ar trebui suportate doar din venituri, |
| --- | --- |

AN.

întrucât accesul la locuri de muncă de calitate, la educație și formare, asistență medicală, protecție socială, inclusiv la nivel transfrontalier, la locuințe corespunzătoare, la sprijin pentru o viață independentă, precum și la oportunități egale de participare la activități recreative și la viața comunității este esențial pentru ca persoanele cu dizabilități să ducă o viață de calitate, reducând sărăcia și vulnerabilitatea și sprijinind o creștere economică inclusivă și sustenabilă; întrucât sistemele naționale de venit minim ar trebui să asigure accesul egal pentru persoanele cu dizabilități; întrucât persoanele cu dizabilități ar trebui, de asemenea, să aibă acces la asistență specială pentru cheltuielile suplimentare prilejuite de dizabilitatea de care suferă, adică aceste cheltuieli nu ar trebui suportate doar din venituri,

Traiul independent și includerea în comunitate

| 1. | reamintește, astfel cum este prevăzut la articolul 19 din CRPD, că persoanele cu dizabilități au dreptul de a trăi independent și de a beneficia de servicii comunitare adecvate; consideră că acest drept poate fi garantat pe deplin numai dacă la nivel național, regional și local se elaborează politici și legislație care oferă alternative instituțiilor și dacă acestea se bazează pe standarde europene; invită Comisia și statele membre să elimine treptat instituțiile de îngrijire instituționalizată pentru persoanele cu dizabilități cât mai curând posibil, astfel cum se prevede în Observația generală nr. 5 a Comitetului CRPD, și să promoveze trecerea de la un cadru de instituționalizare și de alte contexte segregate la un sistem care să permită participarea socială, în care serviciile să fie prestate într-o comunitate accesibilă, ținând seama pe deplin de nevoile, voința și preferințele individuale ale persoanelor cu dizabilități, inclusiv la îngrijirea în comunitate, astfel cum a sugerat Comisia în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap; subliniază că trebuie eradicate stereotipurile, discriminarea persoanelor cu dizabilități și concepțiile greșite care împiedică persoanele cu dizabilități să trăiască independent și că trebuie promovate contribuțiilor lor la societate; subliniază că accesul la piața muncii este esențial pentru a le permite persoanelor cu dizabilități să trăiască o viață independentă și să participe pe deplin în societate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită statele membre să adopte strategii de dezinstituționalizare și să se asigure că legile, politicile și programele lor privind dezinstituționalizarea sunt în conformitate cu conceptul de viață independentă prevăzut în CRPD; invită Comisia să utilizeze criterii de referință pentru a măsura progresele înregistrate în această privință; invită, de asemenea, Comisia să își respecte angajamentul din Strategia UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 de a oferi îndrumare statelor membre până în 2023 cu privire la îmbunătățirile în materie de viață independentă și incluziune în comunitate; invită statele membre să includă ținte specifice cu un calendar stabilit în strategiile lor de dezinstituționalizare, pe care să le finanțeze corespunzător, și să dezvolte mecanisme care să asigure o coordonare eficientă între autoritățile de resort din diferite sectoare și de la diferite niveluri administrative; consideră regretabilă lipsa de locuințe accesibile și la prețuri abordabile, ea fiind un obstacol major în calea unei vieți independente; subliniază că trebuie încurajată viața în comunitate, independentă, ca alternativă la cadrele instituționale, în conformitate cu observația generală nr. 5 din CRPD; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că serviciile comunitare de sprijin și condițiile de locuit favorabile asigură o calitate a vieții mai bună pentru persoanele cu dizabilități; invită Comisia și statele membre să adopte o abordare centrată pe individ și sprijinul necesar adecvat pentru a asigura incluziunea deplină a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și statele membre să conlucreze pentru a elabora definiții comune ale unor termeni-cheie legați de implementarea CRPD, precum „accesibilitate”, „participare” și „viața în comunitate”, ca modalitate de a crește coeziunea între statele membre și de a îmbunătăți mobilitatea intra-UE a persoanelor cu dizabilități, precum și de a recunoaște reciproc dezinstituționalizarea și metodele de punere în aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și Eurostat să abordeze lacunele, inclusiv privind ocuparea forței de muncă și rata de remunerare, în ceea ce privește disponibilitatea, fiabilitatea și comparabilitatea datelor referitoare la condițiile de viață ale persoanelor cu dizabilități în Europa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insistă asupra faptului că fondurile relevante ale UE ar trebui să urmărească promovarea unor medii, servicii, practici și dispozitive accesibile, favorabile incluziunii, care să se bazeze pe principiul proiectării universale și să favorizeze dezinstituționalizarea, inclusiv un sprijin puternic pentru asistența personală și un trai independent; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută anunțul făcut de Curtea de Conturi Europeană privind un viitor audit legat de eficiența contribuției financiare a UE la asigurarea egalității pentru persoanele cu dizabilități; îndeamnă Comisia să își îmbunătățească monitorizarea cu privire la utilizarea fondurilor UE în acest domeniu, inclusiv luând în considerare posibilitatea de a suspenda, retrage și recupera plățile în cazul încălcării obligației de a respecta drepturile fundamentale; subliniază că structurile segregate, indiferent de mărimea lor, nu ar trebui să fie finanțate din fonduri UE și că acest fonduri ar trebui să fie întotdeauna accesibile pentru persoanele cu dizabilități; îndeamnă, de asemenea, Comisia să asigure o monitorizare adecvată a concluziilor și recomandărilor prezentate de Curtea de Conturi Europeană în raportul său special privind integrarea perspectivei de gen în buget; subliniază că, potrivit raportului, integrarea dimensiunii de gen în buget este un mijloc de realizare a egalității de gen, iar acțiunile de realizare a egalității de gen trebuie să țină seama de motivele discriminării, inclusiv de dizabilitate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că Regulamentul privind dispozițiile comune pentru perioada 2021-2027 (50) subliniază că Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională trebuie să fie utilizate în conformitate cu politicile UE privind incluziunea socială; solicită, prin urmare, dispoziții mai stricte, care să interzică utilizarea fondurilor UE pentru investiții în structuri de îngrijire instituționalizată; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută ancheta din proprie inițiativă a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia monitorizează fondurile UE utilizate pentru a promova dreptul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă la o viață independentă; subliniază că, în concluzii, Ombudsmanul European invită Comisia să furnizeze îndrumări mai clare statelor membre și propriului personal cu privire la nevoia de a promova dezinstituționalizarea și modul în care poate fi realizată aceasta în contextul utilizării fondurilor UE; |
| --- | --- |

9.

Egalitate și nediscriminare: necesitatea urgentă a adoptării unei directive orizontale anti-discriminare

| 10. | subliniază că, în conformitate cu CRPD, UE ar trebui să integreze perspectiva dizabilităților în toate politicile, programele și strategiile sale; susține recomandările CRPD și îndeamnă Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a se asigura că acestea sunt urmate în mod cuvenit; consideră că armonizarea legislației UE cu CRPD este fundamentală în vederea asigurării egalității și a nediscriminării; subliniază rolul cadrului CRPD al UE în acest proces; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută activitatea relevantă a Ombudsmanului European, ca parte a cadrului UE pentru CRPD, menită să protejeze, să promoveze și să monitorizeze implementarea CRPD de către instituțiile UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre ale UE care încă nu au semnat și nu au ratificat Protocolul opțional la CRPD să facă acest lucru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de promovare a drepturilor egale pentru persoanele cu dizabilități în afara UE, în special în special în cadrul relațiilor sale cu țările candidate; subliniază, în acest context, necesitatea ca Uniunea să ridice, în timpul negocierilor de aderare, problema reformelor menite să îmbunătățească situația persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să actualizeze propunerea de directivă a UE privind egalitatea de tratament pe baza poziției Parlamentului, abordând și discriminarea intersecțională și interzicând explicit discriminarea pe orice combinație de baze, așa cum sunt enumerate în Cartă; invită președinția Consiliului să recunoască această directivă ca fiind o prioritate și să o dezbată la cel mai înalt nivel politic; subliniază necesitatea unor măsuri concrete de promovare a adoptării directivei și, în cazul în care directiva nu este adoptată, a unor măsuri legislative alternative de combatere a discriminării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută adoptarea de către Comisie a strategiei sale ambițioase privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 și solicită Comisiei să monitorizeze și să asigure punerea în aplicare a acesteia de către statele membre; subliniază nevoia unui rol clar pentru cadrul UE privind CRPD la revizuirea strategiei și necesitatea de a implica în mod sistematic și activ persoanele cu dizabilități și organizațiile lor reprezentative la nivelul UE, la nivel național, regional și local într-o astfel de revizuire; îndeamnă Comisia să elaboreze aceste măsuri în coordonare și prin comunicare cu persoanele cu dizabilități și cu toate organizațiile implicate, începând cu rețeaua CRPD a Parlamentului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia, în cooperare cu statele membre și în conformitate cu standardele UE și cu legislația națională aferentă, să colecteze date și statistici dezagregate și fiabile, inclusiv să se asigure că statisticile la nivelul UE conțin date defalcate în funcție de tipurile de dizabilități și includ numărul de persoane care trăiesc în instituții, cu scopul de a elabora politici adecvate și eficace pentru a asigura o societate accesibilă, favorabilă incluziunii și egală pentru toate persoanele cu dizabilități din UE, indiferent de zonele în care trăiesc, fie ele urbane, rurale sau îndepărtate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă Comisia și statele membre să crească gradul de conștientizare, în special în rândul copiilor și al tinerilor și să desfășoare consultări clar structurate, cu participarea și implicarea persoanelor direct afectate și a organizațiilor societății civile care le reprezintă, pentru a dobândi o înțelegere reală a dizabilităților la toate nivelurile societății; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că sunt necesare schimburi de bune practici la nivel european cu privire la proiectele de succes pentru a include persoanele cu dizabilități în toate domeniile, precum și campanii de informare a publicului despre modul în care se poate realiza acest lucru, în conformitate cu articolul 27 din CRPD; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită statele membre să țină seama în mod corespunzător de situația unică a autorilor, interpreților și artiștilor cu dizabilități, atunci când elaborează toate politicile relevante, programele și activitățile de finanțare, și să elimine toate obstacolele din calea asigurării drepturilor egale și a egalității de șanse pentru toate persoanele din sectoarele culturale și creative, în special prin introducerea de măsuri care să permită accesul, participarea și reprezentarea tuturor creatorilor de cultură în mod egal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să se asigure că viitoarea legislație a UE privind IA include o gamă cât mai largă de utilizatori și facilitează accesul la sistemele de IA pentru persoanele cu dizabilități, în conformitate cu Actul european privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește statelor membre ODD nr. 11.7, al cărui scop este de a asigura accesul universal la spații verzi și publice sigure, incluzive și accesibile, în special pentru copii și femei, persoane cu dizabilități și persoane în vârstă, până în 2030; |
| --- | --- |

21.

Persoanele cu dizabilități cele mai expuse riscului

| 22. | denunță faptul că unele persoane cu dizabilități, precum femei și fete, copii, vârstnici, persoane fără adăpost, deținuți, migranți și refugiați, persoane rasializate sau cu alte origini etnice, cum ar fi romii, și persoane LGBTIQ+ sunt expuse unui risc mai mare de a cădea victime unei forme de discriminare sau violență; invită Comisia și statele membre să abordeze provocările, drepturile și nevoile specifice ale acestor persoane, prin măsuri specifice, cu scopul de a le asigura accesul la justiție și la servicii de ajutorare, sprijinire și protecție a victimelor și să elimine barierele din calea semnalării discriminării și a actelor de violență; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că persoanele cu dizabilități, în special femeile cu dizabilități, se confruntă în continuare cu discriminări multiple și intersecționale pe motive legate de dizabilitate, gen, rasă, etnie, vârstă, religie sau convingeri, orientarea sexuală, statutul de migrant sau originea socioeconomică; evidențiază că femeile și fetele cu dizabilități sunt supuse în mod special violenței pe criterii de gen, care în cazul lor poate fi fizică, sexuală, psihologică și economică, printre altele; este îngrijorat de faptul că femeile cu dizabilități sunt adesea supuse violenței pe criterii de gen de către parteneri sau membrii familiei; invită Comisia și statele membre să garanteze funcționarea și accesibilitatea unor mecanisme pentru raportarea violenței împotriva persoanelor cu dizabilități și a unor servicii de sprijin pentru victime; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște rolul important al îngrijitorilor în viața persoanelor cu dizabilități și obstacolele pe care aceștia le întâmpină în desfășurarea activității; subliniază că dependența juridică, financiară și socială a persoanelor cu dizabilități, în special a femeilor, de îngrijitorii lor le plasează într-o situație și mai vulnerabilă; este îngrijorat de cazurile raportate de violență comisă împotriva persoanelor cu dizabilități de către cei care ar trebui să le îngrijească, fie la domiciliu, fie în structuri instituționale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | constată că, în Strategia UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, Comisia s-a angajat să acorde o atenție deosebită femeilor cu dizabilități, care sunt de două până la cinci ori mai expuse violenței decât alte femei (51); invită Comisia să integreze și să țină seama de situația femeilor cu dizabilități în toate politicile și măsurile UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este profund îngrijorat că femeilor și fetelor cu dizabilități li se refuză mult prea des accesul la servicii de sănătate sexuală și reproductivă, în special la servicii ginecologice, și li se încalcă dreptul la consimțământ în cunoștință de cauză în ceea ce privește utilizarea contraceptivelor, precum și că acestea se confruntă chiar cu riscul de sterilizare forțată (52); solicită statelor membre să pună în aplicare măsuri legislative care să garanteze integritatea fizică, libertatea de alegere și autodeterminarea cu privire la viața sexuală și reproductivă a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută propunerea Comisiei de directivă privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, precum și angajamentul și măsurile luate de unele state membre în acest sens; invită Comisia și statele membre să adopte măsuri concrete suplimentare pentru combaterea violenței pe criterii de gen, care să prevadă inclusiv un sprijin specific pentru persoanele cu dizabilități; îndeamnă, de asemenea, Comisia și statele membre să organizeze cursuri de formare și activități de sensibilizare specifice privind sistemele de reacție la violența pe criterii de gen, care ar trebui să garanteze că femeile cu dizabilități participă și primesc informații despre drepturile lor; consideră că Comisia și statele membre trebuie să analizeze mai aprofundat interconexiunea unică dintre gen și dizabilitate, pentru a se asigura că aspectele complexe ale violenței pe criterii de gen împotriva femeilor și a fetelor cu dizabilități sunt înțelese și abordate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

27.

| 28. | îndeamnă statele membre să aloce suficiente resurse umane și financiare cadrului stabilit la articolul 33 alineatul (2) din CRPD pentru a se asigura că organismele naționale de promovare a egalității își îndeplinesc sarcinile în mod eficace și eficient; solicită Comisiei să furnizeze sprijinul necesar în acest sens; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apreciază și sprijină viitoarea inițiativă juridică a Comisiei de a impune standarde minime aplicabile organismelor de promovare a egalității, care ar încuraja statele membre să extindă mandatele acestor organisme pentru a proteja victimele discriminării pe motive de dizabilități; invită Comisia să prezinte cât mai curând o propunere ambițioasă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă Consiliul să încheie ratificarea de către UE a Convenției de la Istanbul, aderând la aceasta plenar și fără nicio restricție, și să pledeze pentru ratificarea sa de către toate statele membre, întrucât constituie un instrument esențial pentru a aborda violența împotriva femeilor și a fetelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită Comisiei și statelor membre să prevină izolarea femeilor cu dizabilități în toată diversitatea lor prin măsuri transversale și structurale, cum ar fi activitățile educative și de sensibilizare în rândul femeilor cu dizabilități, precum și în rândul familiilor și al îngrijitorilor lor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este preocupat de situația deținuților cu dizabilități din statele membre, indiferent de tipul dizabilității; regretă faptul că situația vulnerabilă a deținuților cu dizabilități nu este luată pe deplin în considerare în unele state membre; invită statele membre să garanteze că deținuții cu dizabilități beneficiază de infrastructura necesară, inclusiv de măsuri adecvate pentru nevoile lor specifice, asigurându-le totodată accesibilitatea și amenajări corespunzătoare; îndeamnă, de asemenea, statele membre și instituțiile UE să ia măsurile necesare pentru a asigura respectarea și protejarea drepturilor fundamentale ale prizonierilor, în special ale celor aflați în situații vulnerabile, cum ar fi persoanele cu boli mintale și cele cu dizabilități, inclusiv să adopte standarde europene comune privind detenția în toate statele membre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să le garanteze tuturor copiilor cu dizabilități dreptul la educație, asigurându-le accesul egal la un învățământ incluziv și de calitate, de la o vârstă fragedă până la adolescență, în special prin punerea în practică a unor infrastructuri adaptate și prin cursuri specializate de formare pentru cadrele didactice și personalul însoțitor; atrage atenția că ar trebui să se acorde o atenție deosebită accesibilității serviciilor școlare pentru copiii cu dizabilități; evidențiază că în îngrijirea instituționalizată există în continuare o pondere disproporționată a copiilor cu dizabilități, care rămân pe termen lung sau permanent în instituții și se confruntă cu niveluri ridicate de discriminare și neglijare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că persoanele cu dizabilități sunt expuse unui risc mai mare de a cădea victime discursului de incitare la ură și infracțiunilor motivate de ură; salută propunerea Comisiei de a include discursul de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE; |
| --- | --- |

34.

Recunoașterea egală în fața legii

| 35. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri urgente pentru a anula restricțiile privind capacitatea juridică care stau în calea drepturilor persoanelor cu dizabilități, consacrate în tratate, inclusiv să ia măsuri pentru a înlocui procesul de substituire a deciziei cu acordarea de asistență pentru luarea de decizii, în întreaga UE, adică să respecte autonomia, voința și preferințele persoanei; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită statele membre să pună în aplicare programe dedicate care să permită trecerea de la privarea persoanelor cu dizabilități psihosociale de capacitatea lor juridică la sisteme de asistență pentru luarea de decizii; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută faptul că, pentru prima dată în 2022, Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană a ținut seama de nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități în ceea ce privește accesul la justiție; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri adecvate pentru a elimina toate barierele, inclusiv pe cele culturale, cu care se confruntă persoanele cu dizabilități în materie de acces la justiție, prin abordarea lipsei de conștientizare cu privire la dizabilități și la CRPD în rândul serviciilor de justiție, inclusiv prin alocarea de fonduri adecvate formării personalului din justiție pentru a îmbunătăți accesibilitatea informațiilor și prin acordarea de sprijin profesional victimelor cu dizabilități, în special când victima depinde în mod juridic, financiar sau social de agresor; constată că mecanismele de tratare a plângerilor, atât judiciare, cât și extrajudiciare, ar trebui să devină mai accesibile pentru persoanele cu dizabilități; invită Comisia și statele membre să includă, de asemenea, conștientizarea cu privire la dizabilități și la discriminarea multiplă și intersecțională în rândul criteriilor de recrutare a personalului care interacționează cu persoane cu dizabilități, în special pentru personalul din sistemul judiciar și din închisori; |
| --- | --- |

38.

| 39. | evidențiază că accesul egal la justiție și asistența adecvată presupun asigurarea accesibilității infrastructurilor și a serviciilor în cazul celor care se confruntă cu dificultăți în exercitarea capacității lor juridice; reamintește că dificultățile de comunicare pot avea consecințe grave asupra accesului deținuților cu dizabilități la informații în formate accesibile și la activități adecvate dizabilităților lor; invită Comisia și statele membre să ia măsuri adecvate pentru a garanta accesul la justiție la prețuri accesibile, sigur și eficace pentru persoanele cu dizabilități și pentru a se asigura că se oferă asistență și comunicare și informații accesibile în toate etapele procesului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că transferurile repetate și lipsa continuității îngrijirii, precum și lipsa de personal în sistemul judiciar și în închisori, inclusiv a personalului medical, cu formare adecvată în oferirea de asistență deținuților cu dizabilități, accentuează vulnerabilitatea și izolarea deținuților respectivi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să instituie un program pentru finanțarea acoperirii procedurilor judiciare legate de procesele judiciare în care guvernele statelor membre sunt acuzate de discriminare împotriva persoanelor cu dizabilități; sugerează ca această finanțare ar putea să provină din actualul Fond social european Plus (FSE+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia și Eurofound să colecteze date solide și cercetări cuprinzătoare cu privire la impactul restricționării capacității juridice asupra vieții persoanelor cu dizabilități, inclusiv a persoanelor cu dizabilități psihosociale; |
| --- | --- |

42.

Participarea la viața politică și publică: „Nimic despre noi fără noi”

| 43. | solicită UE și statelor membre să modifice legea electorală europeană, precum și legile naționale relevante pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități pot vota și pot candida la alegeri în mod egal cu alte persoane; subliniază că deciziile luate de statul membru de origine privind lipsirea capacității juridice din cauza dizabilității nu ar trebui să împiedice eligibilitatea cetățenilor Uniunii în statul lor membru de reședință dacă legislația statului membru respectiv le garantează acest drept tuturor persoanelor cu dizabilități, fără restricții; invită Comisia, în special în perspectiva următoarelor alegeri europene din 2024, să colaboreze cu statele membre pentru a garanta dreptul de a vota independent și votul secret și să se asigure că persoanele cu dizabilități beneficiază de condiții egale pentru desfășurarea campanilor electorale; subliniază că, în multe cazuri, nu există infrastructuri pentru exercitarea dreptului democratic de vot al persoanelor cu dizabilități; invită, în acest sens, statele membre să se asigure că secțiile de votare sunt accesibile persoanelor cu dizabilități; reiterează, în acest sens, dispozițiile din Rezoluția legislativă a Parlamentului adoptată la 3 mai 2022 referitoare la drepturile politice ale persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

43.

| 44. | îndeamnă Comisia și statele membre să implice persoanele cu dizabilități în toată diversitatea lor și din toate mediile în procesul decizional al UE; consideră că rolul de conducere în cazul persoanelor cu dizabilități ar trebui să fie promovat în continuare printr-o investiție mai mare în organizațiile persoanelor cu dizabilități, pentru a le facilita participarea semnificativă și pentru a le crește influența în procesul decizional; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită partidele politice europene, naționale, regionale și locale să garanteze că persoanele cu dizabilități beneficiază de o mai bună reprezentare pe listele electorale; solicită autorităților electorale desemnate ale statelor membre să colecteze date privind accesibilitatea secțiilor de votare, inclusiv indicații privind gradul de adaptare a acestora pentru a răspunde nevoilor persoanelor cu dizabilități, și să raporteze aceste informații Comisiei, Consiliului și Parlamentului European cel târziu la un an după organizarea alegerilor pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este ferm convins că eliminarea barierelor prin promovarea și adoptarea unor măsuri privind accesibilitatea și a unor formate specifice de comunicare, cum ar fi limbajul ușor de citit, limbajul Braille și limbajul semnelor, ar fi un pas important care ar permite persoanelor cu dizabilități să participe cu adevărat la viața politică și publică; subliniază nevoia de a crește accesibilitatea serviciilor digitale pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

46.

| 47. | recunoaște evoluția noilor tehnologii și potențialul acestora pentru persoanele cu dizabilități; încurajează Comisia să investească în dezvoltarea de aplicații în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC), care să permită comunicarea și traducerea în limbajul prin semne și în limbajul Braille; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să consolideze și să promoveze în continuare aspectele programului „Europa creativă” care susțin incluziunea, pentru a crește participarea culturală în întreaga Uniune, ca parte a progresului către o societate mai favorabilă incluziunii, în special în cazul persoanelor cu dizabilități, încurajând participarea activă a acestora la procesele creative, precum și atragerea unui public mai larg; |
| --- | --- |

48.

Necesitatea unui plan de implementare pentru gestionarea riscurilor de dezastre favorabil incluziunii persoanelor cu dizabilități la nivelul Uniunii

| 49. | invită Comisia și statele membre să consolideze participarea persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor lor reprezentative la procesul decizional pentru elaborarea, gestionarea, alocarea de resurse și punerea în aplicare a politicilor și programelor de reducere a riscurilor de dezastre; solicită integrarea perspectivelor persoanelor cu dizabilități în strategiile Uniunii de gestionare a situațiilor de criză; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că aceste programe ar trebui să integreze aceste aspecte între diferitele sectoare și niveluri de guvernare și să stabilească obiective și calendare specifice pentru a elabora un plan de acțiune de reducere a riscurilor de dezastre favorabil incluziunii persoanelor cu dizabilități, în vederea realizării cadrului de la Sendai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că politicile și programele UE trebuie sprijinite de date defalcate și bazate pe dovezi; evidențiază necesitatea de a sprijini și de a finanța cercetarea pentru a înțelege mai bine efectele dezastrelor asupra persoanelor cu dizabilități și capacitatea acestora de a le face față; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită statele membre și Comisia să își îmbunătățească comunicarea în situații de criză și să asigure utilizarea unor formate care să le permită persoanelor cu dizabilități să acceseze informațiile relevante; ia act cu îngrijorare de concluziile Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene privind deficiențele importante în acest domeniu în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

52.

| 53. | constată că persoanele cu dizabilități se numără printre categoriile de populație cele mai marginalizate și mai expuse riscului în orice comunitate afectată de criză; mai ține să sublinieze și că, drept urmare a războiului, în situații de conflict armat, persoanele cu dizabilități se confruntă cu atacuri violente, cu strămutarea forțată și cu o neglijență continuă din perspectiva răspunsului umanitar acordat civililor din zonele de luptă, fiind de multe ori abandonate în casele lor sau în sate pustii timp de mai multe zile sau săptămâni, cu acces redus la alimente sau apă; reamintește importanța, în acest sens, a Strategiei UE privind drepturile copilului, a Garanției pentru copii, a Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, precum și a tuturor instrumentelor juridice existente ale UE, inclusiv a Directivei privind protecția temporară (53), pentru sprijinirea eforturilor statelor membre de a răspunde nevoilor specifice ale refugiaților cu dizabilități; |
| --- | --- |

53.

Libera circulație și recunoașterea reciprocă: necesitatea de a extinde beneficiile cardului european pentru dizabilitate

| 54. | subliniază necesitatea indispensabilă a definirii, a diagnosticării și a recunoașterii reciproce a statutului de persoană cu dizabilități în toate domeniile din întreaga UE și îndeamnă Comisia să își accelereze activitatea în acest sens, pentru a asigura recunoașterea statutului de persoană cu dizabilități în deplasările din întreaga UE și pentru a asigura libera circulație a persoanelor cu dizabilități în toate statele membre; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută anunțul făcut de Comisie în scrisoarea sa de intenție din 2022 către Parlament, în care se afirmă că în 2023 va fi prezentată o propunere legislativă privind un card european pentru dizabilitate, care este inclusă, de asemenea, în programul de lucru al Comisiei pentru 2023; |
| --- | --- |

55.

| 56. | este ferm convins că instituirea unui card european pentru dizabilitate ar trebui să se bazeze pe un act legislativ cu caracter obligatoriu al UE, care ar trebui să acopere o serie de domenii diferite, pe lângă cultură, agrement și sport; subliniază că, în mod automat, cardul pentru dizabilitate ar trebui să poată fi folosit pentru serviciile publice naționale, regionale și locale, precum transportul, și să aibă un site web la nivelul UE și o bază de date online accesibilă și disponibilă în toate limbile Uniunii, care să cuprindă formate specifice de comunicare, cum ar fi limbajul ușor de citit, limbajul Braille și limbajul prin semne; solicită, de asemenea, Comisiei să ia în considerare ca gestionarea punerii în aplicare a cardului european pentru dizabilitate să fie finanțată în cadrul FSE+; |
| --- | --- |

56.

| 57. | este ferm convins că persoanele cu dizabilități și organizațiile lor reprezentative trebuie să fie implicate îndeaproape în procesul de punere în practică și de comunicare cu privire la cardul european pentru dizabilitate; consideră că acest demers necesită, mai întâi, o analiză a legislațiilor și a politicilor actuale și trebuie să fie sprijinit de un proces solid de sensibilizare, să fie urmat de analize specifice ale impactului, pe baza unor date defalcate, și să conducă la măsuri de punere în aplicare concrete; |
| --- | --- |

57.

Promovarea integrării în sistemele de educație generale favorabile incluziunii și asigurarea unei asistențe medicale accesibile și de calitate

| 58. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a facilita accesul tuturor cursanților cu dizabilități la o educație de calitate și favorabilă incluziunii, inclusiv la e-learning și învățarea pe tot parcursul vieții, în conformitate cu CRPD, și să includă indicatorii specifici referitori la dizabilități din Strategia Europa 2020 atunci când urmăresc obiectivul legat de educație; subliniază importanța asigurării unui acces egal la educație în sălile de clasă pentru elevi și studenți, inclusiv la educația timpurie, indiferent dacă au sau nu au o dizabilitate; invită statele membre să crească investițiile în programul Erasmus+ și să utilizeze oportunitățile de finanțare oferite de acesta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | regretă lipsa investițiilor din partea anumitor state membre în infrastructuri destinate persoanelor cu dizabilități care necesită îngrijire specifică din partea profesioniștilor specializați, forțând în unele cazuri aceste persoane, în special tinerii de vârstă școlară, să își părăsească familiile pentru a avea acces la infrastructuri adecvate în alte state membre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să garanteze că mediile digitale sunt accesibile pentru toți; constată că subtitrarea în direct, informațiile ușor de citit, interpretarea în limbajul prin semne și site-urile web accesibile sunt esențiale pentru a le oferi educație și informații persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

60.

| 61. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri rapide pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități, inclusiv cu dizabilități psihosociale, beneficiază de aceeași gamă, calitate și standarde de asistență medicală gratuită sau la prețuri accesibile și de programe care sunt oferite altor persoane, inclusiv de acces la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă și de inițiativele din cadrul planului european de luptă împotriva cancerului; |
| --- | --- |

61.

| 62. | recomandă ferm ca fondurile UE să sprijine în statele membre dezvoltarea unor servicii pentru combaterea bolilor care să fie favorabile incluziunii persoanelor cu dizabilități; sugerează Comisiei să ia în considerare dezvoltarea standardelor de accesibilitate pentru echipamentele de screening; |
| --- | --- |

62.

| 63. | consideră că comunicarea privind prevenirea, screeningul și tratarea bolilor și campaniile accesibile în materie de sănătate publică trebuie să includă persoanele cu dizabilități și să fie diseminate în diferite formate accesibile, precum limbajul prin semne sau limbajul Braille și care să fie ușor de citit; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită statele membre să garanteze continuitatea îngrijirii și a sprijinului, care adesea încetează după școlarizare, provocând dificultăți în tranziția către piața forței de muncă și întreruperea șanselor de sprijinire a angajării și a capacității de a trăi independent; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită statele membre să se asigure că persoanele cu dizabilități beneficiază de egalitate de șanse pe piața forței de muncă, de acces la educație incluzivă și generală, la servicii de sănătate, precum și de acces egal la transport, prin eliminarea barierelor principale din calea vieții sociale și prin încorporarea principiilor de proiectare universală în investițiile în infrastructură și digitale la nivelul UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia să elaboreze o strategie europeană cuprinzătoare și transversală privind sănătatea mintală, pentru a da curs Cadrului european de acțiune privind sănătatea mintală și să îmbunătățească indicatorul UE pentru acțiuni privind sănătatea mintală și starea de bine; observă că această strategie ar trebui să urmărească să le solicite statelor membre să integreze îngrijirile de sănătate mintală cu îngrijirea fizică în vederea corelării strânse a celor două, cu un accent deosebit pe persoanele cu dizabilități, să furnizeze îngrijiri eficiente pe baza dovezilor și a drepturilor omului și să extindă numărul de servicii disponibile, astfel încât mai multe persoane să poată beneficia de tratament; îndeamnă, în special, statele membre să prevadă în fondurile pertinente ale UE îmbunătățirea serviciilor neuropsihiatrice pentru copiii și tinerii care au suferit cel mai mult de pe urma măsurilor adoptate în urma pandemiei, care au condus la creșterea dificultăților, a sărăciei și a suferinței psihologice, cu manifestări dramatice; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia să revizuiască Directiva privind asistența medicală transfrontalieră pentru a o alinia la CRPD și a garanta accesul efectiv al persoanelor cu dizabilități la asistența medicală transfrontalieră de calitate la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

67.

Promovarea unei ocupări a forței de muncă favorabile incluziunii

| 68. | subliniază că pentru persoanele cu dizabilități exercitarea dreptului la muncă (54) este strâns legată de măsurile menite să combată discriminarea directă și indirectă, sărăcia și barierele de care se lovesc în educație, formare, locuințe, îngrijire, mobilitate personală, mediul construit, accesibilitate și cele generate de segregare și instituționalizare; încurajează, prin urmare, Comisia și statele membre să ia măsuri eficace și concrete pentru a promova egalitatea, diversitatea și incluziunea orizontală a persoanelor cu dizabilități și a familiilor acestora în toate segmentele societății, printre altele, prin asistență personală, viață independentă, protecție socială, conștientizare și un mediu fără bariere; reamintește că integrarea persoanelor cu dizabilități pe piața muncii în afară de faptul că este esențială pentru integrarea socială și egalitatea de șanse, oferă oportunități economice semnificative pentru independența financiară a persoanelor cu dizabilități, aducând beneficii economiei în general; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită Autorității Europene a Muncii să colaboreze cu inspectoratele naționale de muncă pentru a pune în aplicare legislația existentă; recomandă ca inspectorii de muncă să îi monitorizeze pe angajatorii publici și privați pentru a asigura respectarea drepturilor profesionale pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită Comisia și statele membre să adopte o abordare atotcuprinzătoare, pe întreg ciclul de viață, a politicii pentru a sprijini prevenirea discriminării și pentru a asigura cu succes păstrarea și incluziunea eficace a persoanelor cu dizabilități pe piața muncii; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare integral CRPD și să o integreze în toate măsurile legislative, politice și de finanțare, în special în cele vizând integrarea socială și pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități; îndeamnă UE și statele membre să ratifice Protocolul opțional la CRPD; |
| --- | --- |

70.

| 71. | apreciază dezbaterea din 16 iunie 2022 purtată de miniștrii muncii și protecției sociale despre politicile vizând încadrarea în muncă a persoanelor cu dizabilități, eliminarea factorilor potrivnici angajării persoanelor cu dizabilități și acțiunile de promovare a integrării lor pe piața muncii; așteaptă cu interes din partea statelor membre acțiuni prin care să pună în practică concluziile dezbaterii; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită situației încadrării în muncă a persoanelor cu dizabilități aparținând minorităților etnice, precum imigranții, refugiații, romii și persoanele de origine africană; |
| --- | --- |

72.

| 73. | scoate în evidență că în discuțiile despre dizabilități trebuie încetățenită o abordare bazată pe drepturile omului și că sprijinul pentru persoanele cu dizabilități trebuie adaptat în consecință; pune în lumină cât este de important să se dea o definiție și o aplicare atotcuprinzătoare accesibilității și subliniază semnificația acestora ca bază indispensabilă pentru egalitatea de șanse pentru persoanele cu dizabilități, după cum se recunoaște în CRPD și în concordanță cu observația generală nr. 2 din CRPD, ținând seama de diversitatea nevoilor persoanelor cu dizabilități și promovând proiectarea universală ca principiu al UE (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită Comisia să se apuce de revizuirea Directivei privind egalitatea de tratament cât mai curând posibil, în primul rând de partea referitoare la definirea unor standarde minime armonizate pentru amenajări rezonabile pentru lucrătorii cu dizabilități, astfel încât să o armonizeze în întregime cu dispozițiile CRPD și să deruleze un proces participativ menit să asigure implicarea directă și deplină a organizațiilor reprezentative ale persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază importanța implicării persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor care le reprezintă în elaborarea și punerea în aplicare a tuturor măsurilor care îi afectează; evidențiază importanța integrării considerentelor legate de dizabilitate la locul de muncă și rolul dialogului social și al formării profesionale pentru angajatori în această privință; invită statele membre să ia măsuri active pentru a garanta nediscriminarea pentru toate persoanele și pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități își pot exercita drepturile de muncă și sindicale în condiții de egalitate cu alte persoane; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază că hărțuirea la locul de muncă, inclusiv hărțuirea sexuală și represaliile împotriva celor care denunță asemenea practici, împiedică accesul la muncă și angajare, păstrarea postului și șansele egale în carieră, în special pentru femeile cu dizabilități (56), și că sunt necesare acțiuni focalizate în statele membre pentru a preveni, a combate și a sancționa hărțuirea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

76.

| 77. | consideră că regimurile de susținere a veniturilor, alocația de dizabilitate și sprijinul activ pentru angajare se completează reciproc pentru a promova participarea deplină și efectivă a persoanelor cu dizabilități pe piața muncii, deoarece salariile nu sunt un substitut pentru a acoperi costurile în plus generate de dizabilități; invită, prin urmare, statele membre să disocieze sprijinul pentru venit și sprijinul activ pentru încadrare în muncă și alocația pentru dizabilități (57), pentru ca normele de eligibilitate să fie cât mai incluzive posibil și pentru a acoperi cheltuielile suplimentare legate de dizabilități, a combate sărăcia persoanelor încadrate în muncă și a asigura egalitatea, demnitatea și autonomia persoanelor cu dizabilități; încurajează statele membre să introducă soluții similare pentru ca îngrijitorii persoanelor cu dizabilități să câștige venituri în plus față de prestațiile lor de îngrijire; |
| --- | --- |

77.

| 78. | îndeamnă Comisia să verifice că statele membre respectă principiul egalității de tratament și principiul plății egale pentru muncă de valoare egală în cazul tuturor lucrătorilor; insistă, de asemenea, ca lucrătorilor cu dizabilități din atelierele protejate să li se asigure cel puțin drepturile și statutul echivalente cu drepturile lucrătorilor care lucrează pe piața liberă a muncii; consideră că aceste ateliere ar trebui să adopte o abordare individualizată și, pe cât posibil, să fie folosite doar ca variantă temporară pentru persoanele cu dizabilități pe parcursul vieții lor profesionale; consideră, de asemenea, că aceste ateliere ar trebui să aibă ca scop stimularea dezvoltării competențelor și sprijinirea tranzițiilor către piața deschisă a muncii; insistă pe ideea că persoanele cu dizabilități care lucrează în astfel de medii ar trebui protejate de cadrele juridice existente, care să cuprindă protecția socială și condițiile de muncă, inclusiv protecția salariului minim, în condiții egale cu celelalte persoane, în conformitate cu articolul 27 din CRPD; în acest sens, roagă statele membre să dezvolte modele incluzive de locuri de muncă protejate și asistate, respectând drepturile persoanelor cu dizabilități, care să servească drept măsură pentru integrarea cu succes și tranziția ulterioară către piața liberă a muncii; subliniază că este important ca persoanele cu dizabilități să găsească locuri de muncă de calitate care să corespundă competențelor și ambițiilor lor și că formarea, perfecționarea și recalificarea persoanelor cu dizabilități ar trebui să ofere abilități și competențe reale; invită statele membre să evalueze cât de bine au reușit atelierele protejate existente să înzestreze persoanele cu dizabilități cu competențe care să le permită să obțină posturi pe piața liberă a muncii; solicită Comisiei să monitorizeze acest proces; |
| --- | --- |

78.

| 79. | constată că criza provocată de pandemia de COVID-19 a cauzat o creștere a muncii de la distanță și că telemunca ar putea favoriza angajarea mai multor persoane cu dizabilități ca formă de adaptare la situația lor și ca instrument prin care să se asigure mai bine echilibrul între muncă și viața personală și să se reducă barierele legate de dureri și oboseală pe piața muncii; avertizează totuși că angajatorii nu trebuie să folosească telemunca ca pretext pentru a evita să facă adaptări corespunzătoare sau să instaureze o cultură incluzivă la locul de muncă pentru lucrătorii cu dizabilități (58), pe care acest lucru i-ar putea izola și le-ar putea afecta sănătatea mentală; insistă pe ideea ca viitoarele politici în materie de telemuncă să fie elaborate ținând seama de drepturile persoanelor cu dizabilități și ca persoanele cu dizabilități să participe la elaborarea lor și la negocierea de noi contracte colective de muncă privind muncă la distanță sau atunci când întreprinderile își revizuiesc politicile în materie de muncă la distanță astfel încât să fie adaptate persoanelor cu dizabilități; reamintește că accesul egal la educație și formare pentru persoanele cu dizabilități și dobândirea de către acestea a competențelor digitale, precum și infrastructura digitală aferentă accesibilă, atât în zonele urbane, cât și în zonele rurale și îndepărtate, sunt necesare pentru a le permite oamenilor să beneficieze de noile oportunități de angajare create de digitalizare; subliniază că amenajările corespunzătoare reprezintă un drept pentru lucrătorii cu dizabilități și consideră că autoritățile publice ar trebui să promoveze acțiunile și programele de conștientizare despre competențele și abilitățile persoanelor cu dizabilități, precum și formarea de bază pentru angajatorii privați și publici despre amenajările necesare pentru a combate discriminarea persoanelor cu dizabilități și pentru a avea siguranța că factorii responsabili dispun de instrumentele necesare pentru a angaja, sprijini și păstra lucrători cu dizabilități; |
| --- | --- |

79.

| 80. | constată că promovarea drepturilor persoanelor în vârstă este strâns legată de asigurarea egalității în drepturi pentru persoanele cu dizabilități, întrucât persoanele în vârstă prezintă un risc mai mare de dizabilitate, peste 46 % dintre ele – cele cu vârsta de 60 de ani și mai mult – având dizabilități; Subliniază, având în vedere schimbările demografice și, în special, îmbătrânirea populației, că trebuie să răspundem la noile provocări apărute ca urmare a prevalenței mai mari a dizabilităților legate de îmbătrânirea forței de muncă și a prevalenței mai mari a angajaților cu boli cronice; subliniază că este important să se elaboreze politici, inclusiv programe de lucru flexibile, pentru a ajuta lucrătorii cu dizabilități să se integreze mai bine pe piața muncii, precum și servicii de îngrijire pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv standarde pentru formarea personalului și pentru asistența personală; |
| --- | --- |

80.

| 81. | solicită statelor membre să monitorizeze respectarea principiilor 2 și 3 din Pilonul european al drepturilor sociale, care prevăd egalitatea de tratament și de șanse între bărbați și femei în ce privește participarea pe piața muncii, condițiile de angajare și evoluția carierei, indiferent de originea rasială sau etnică, religie sau credință, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală; cere să se monitorizeze adoptarea măsurilor în temeiul CRPD; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită statele membre să ofere sprijin adaptat persoanelor cu dizabilități pentru accesul la dezvoltarea competențelor, la educație și formare profesională și la încadrarea în muncă, pentru a asigura politici incluzive și active pe piața muncii; încurajează serviciile de plasare a forței de muncă și sectoarele public și privat să pună în aplicare măsuri personalizate pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională și menținerea persoanelor cu dizabilități pe piața muncii în vederea conformității cu CRPD și să facă schimb de bune practici despre angajarea persoanelor cu dizabilități prin Rețeaua europeană a serviciilor publice de plasare a forței de muncă; invită statele membre să ofere orientări, formare și ajutor financiar pentru a sprijini crearea de locuri de muncă, recrutarea, antreprenoriatul și activitățile independente pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv prin FSE+; subliniază rolul pozitiv pe care l-a jucat economia socială în angajarea persoanelor cu dizabilități; invită statele membre să creeze stimulente pentru a încuraja persoanele cu dizabilități să creeze entități în cadrul economiei sociale și să lanseze activități generatoare de venituri; |
| --- | --- |

82.

| 83. | consideră că măsurile de sprijinire a pieței muncii trebuie să țină seama de dizabilități și să ofere răspunsuri de politică adaptate pentru a sprijini incluziunea persoanelor cu dizabilități în câmpul muncii, invită statele membre să sprijine corelarea între cererea și oferta de locuri de muncă, crearea de profiluri profesionale, ocuparea forței de muncă și formarea concomitentă, integrarea la locul de muncă, formarea la locul de muncă, dezvoltarea carierei și mentoratul, precum și educația și formarea profesională deschise și accesibile, pentru a ajuta persoanele cu dizabilități să se integreze profesional și să își păstreze locul de muncă; subliniază că măsurile de îmbunătățire a incluziunii persoanelor cu dizabilități și a ocupării forței de muncă în rândul acestora nu vor fi cu adevărat eficiente dacă nu se combat totodată stereotipurile și stigmatizarea față de persoanele cu dizabilități la locul de muncă și în societate în general; subliniază, în acest sens, importanța sensibilizării și a formării educatorilor, a angajatorilor și a salariaților, precum și a publicului larg, pentru a combate discriminarea persoanelor cu dizabilități, a schimba mentalitățile și a clădi societăți cu adevărat incluzive; |
| --- | --- |

83.

| 84. | subliniază că rata scăzută de participare pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități împiedică integrarea socioeconomică și trebuie mărită prin programe europene și naționale care să vizeze activarea și formarea profesională a persoanelor excluse de pe piața muncii; subliniază că, deși este esențial să se sprijine și să se promoveze participarea pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități, trebuie create și mecanisme adecvate și incluzive de protecție socială pentru ca toate persoanele cu dizabilități să beneficieze de sprijin; |
| --- | --- |

84.

| 85. | își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre de a evalua principalele tendințe viitoare privind munca din perspectiva dizabilității, pentru a identifica și lansa acțiuni specifice care să facă piața muncii mai incluzivă și să reducă decalajul digital; subliniază cât este de important să se folosească mai cu cap tehnologiile inovatoare pentru a uniformiza condițiile de concurență, a elimina barierele din calea educației și a ocupării forței de muncă și a ajuta persoanele cu dizabilități să aibă acces la instrumente și programe informatice digitale, indispensabile pentru ca aceștia să trăiască independent; evidențiază necesitatea de a proteja persoanele cu dizabilități de discriminare pe baza inteligenței artificiale la luarea deciziilor de recrutare, selecție, promovare și reziliere a contractelor de muncă; invită statele membre să înlesnească accesul la cursurile de formare în domeniul competențelor digitale pentru grupurile de persoane expuse riscului de excluziune, printre altele, pentru persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă, pentru a le integra mai bine în viața socială și pe piața muncii și pentru a le facilita accesul la administrație și la servicii electronice; |
| --- | --- |

85.

| 86. | sprijină din plin cercetarea, investițiile sociale și inițiativele focalizate la nivelul UE pentru programe și servicii care s-au dovedit a fi eficace în sprijinirea integrării pe termen lung pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități, acordând o atenție deosebită persoanelor cu afecțiuni din spectrul autismului; sugerează statelor membre să comande cercetări în cazul modelelor și al programelor pentru care nu există încă o bază de dovezi și să finanțeze inovarea în domeniul prestării de servicii, cum ar fi inteligența artificială aplicată tehnologiilor de asistență (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | invită statele membre, în special coordonatorii naționali, să acorde, în strategiile lor naționale multianuale din cadrul Garanției europene pentru copii, o atenție deosebită nevoilor copiilor cu dizabilități și să asigure accesul efectiv și gratuit la servicii de calitate, în special la o educație favorabilă incluziunii; solicită statelor membre să asigure accesul efectiv la o alimentație sănătoasă și la locuințe adecvate pentru toți copiii refugiați cu dizabilități, pe picior de egalitate cu copiii din țările-gazdă, în conformitate cu Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului, pentru a se asigura că măsurile naționale integrate țin seama de dezavantajele intersecționale; invită, prin urmare, statele membre și Comisia să majoreze urgent finanțarea Garanției europene pentru copii prin intermediul unui buget specific de cel puțin 20 de miliarde EUR; îndeamnă toate statele membre, în acest sens, să aloce mai mult decât resursele minime din FSE+, supuse gestionării partajate, pentru a sprijini activitățile din cadrul Garanției europene pentru copii; își reiterează apelul adresat statelor membre de a pune în aplicare Garanția îmbunătățită pentru tineret pentru a asigura oferte de înaltă calitate, inclusiv o remunerație echitabilă și acces la protecție socială și medii de lucru adaptate la nevoile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

87.

| 88. | solicită statelor membre să pună în aplicare Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor, care introduce o alocație de concediu pentru îngrijitori de cinci zile lucrătoare pe an; insistă pe ideea că ar trebui să se analizeze posibilitatea de a introduce măsuri speciale pentru concediul de îngrijitor, concediul de paternitate, concediul pentru creșterea copilului și programul de lucru flexibil pentru părinții aflați în situații deosebit de dezavantajate, de exemplu părinții cu dizabilități sau părinții copiilor cu dizabilități sau cu boli cronice, fără să sufere repercusiuni din partea angajatorului; |
| --- | --- |

88.

| 89. | invită statele membre să asigure condiții de muncă și de viață mai bune, inclusiv prin salarii minime adecvate și prin măsuri de transparență salarială, pentru a reduce diferențele de remunerare în defavoarea persoanelor cu dizabilități și a realiza o dezvoltare incluzivă și durabilă a pieței muncii; subliniază că este important să se adopte repede Directiva privind salariile minime și Directiva privind transparența salarială, care trebuie să se aplice pe deplin persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

89.

| 90. | invită Comisia să elaboreze și să promoveze un cadru juridic european pentru întreprinderile incluzive, pentru a crea posturi permanente pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | îi încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  JO C 340, 15.12.2010, p. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-ro-n.pdf

(5)  JO C 97, 24.3.2020, p. 41.

(6)  JO L 315, 3.12.2007, p. 14.

(7)  JO L 189, 28.5.2021, p. 34.

(8)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(9)  JO L 327, 2.12.2016, p. 1.

(10)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(11)  JO L 321, 17.12.2018, p. 36.

(12)  JO L 151, 7.6.2019, p. 70.

(13)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(14)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(15)  JO L 127, 16.5.2019, p. 34.

(16)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

(17)  JO L 167, 12.6.1998, p. 25.

(18)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/ro/pdf

(20)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0265.

(21)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0129.

(22)  JO C 434, 15.11.2022, p. 50.

(23)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0219.

(24)  JO C 81, 18.2.2022, p. 43.

(25)  JO C 251, 30.6.2022, p. 2.

(26)  JO C 184, 5.5.2022, p. 88.

(27)  JO C 132, 24.3.2022, p. 129.

(28)  JO C 506, 15.12.2021, p. 94.

(29)  JO C 474, 24.11.2021, p. 48.

(30)  JO C 371, 15.9.2021, p. 6.

(31)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(32)  JO C 362, 8.9.2021, p. 8.

(33)  JO C 346, 27.9.2018, p. 94.

(34)  JO C 363, 28.10.2020, p. 164.

(35)  Studiu – „European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 3 noiembrie 2016.

(36)  Studiu – „Inclusive education for learners with disabilities: EU and international policies and best practices”, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 15 septembrie 2017.

(37)  Studiu – „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 9 octombrie 2015.

(38)  Studiu – „The European Accessibility Act”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 15 august 2016.

(39)  Studiu – „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 8 mai 2018.

(40)  Studiu – „The Post-2020 European Disability Strategy”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 15 iulie 2020.

(41)  Studiu „The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 2 decembrie 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(44)  JO L 167, 4.7.2018, p. 28.

(45)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

(46)  Raport de informare comun pentru Comitetul Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap referitor la revizuirea punerii în aplicare a CPRD de către UE, disponibil la adresa https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1138

(48)  Raportul din 2022 privind drepturile omului în Europa al Forumului european al persoanelor cu handicap.

(49)  Fondul Națiunilor Unite pentru Populație (UNFPA) și Women Enabled International, „Women and Young Persons with Disabilities: Guidelines for Providing Rights-Based, Gender-Responsive Services to Address Gender-Based Violence and Sexual and Reproductive Health and Rights”, 2018, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf

(50)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159.)

(51)  Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 (COM(2021)0101), p. 16

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

(54)  Articolul 27 din CRPD.

(55)  La articolul 2 din CRPD, „proiectarea universală” este definită ca fiind „proiectarea de produse, medii, programe și servicii care să fie utilizabile de toți oamenii, în cea mai mare măsură posibilă, fără a fi nevoie de adaptare sau de proiectare specializată. «Proiectarea universală» nu exclude dispozitivele de asistare pentru anumite grupuri de persoane cu dizabilități, la nevoie.”

(56)  „Date Europa 2020 – Persoane cu dizabilități – tabele (EU-SILC 2017)”, pregătit de Stefanos Grammenos, Centrul pentru politica socială și economică europeană, 27 decembrie 2019.

(57)  Raportorul special al ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, „Raportul Raportorului special privind drepturile persoanelor cu dizabilități”, prezentat cu prilejul celei de a 70-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, 7 august 2015.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. și Kruse, D., „Telework After COVID: A «Silver Lining» for Workers with Disabilities?”, Journal of Occupational Rehabilitation, vol. 30, nr. 4, 2020, p. 521-536.

(59)  Platforma Europeană pentru reabilitare, „Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper” (Inteligența artificială și furnizarea de servicii pentru persoanele cu dizabilități – o cercetare analitică), 2022.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

O viziune pe termen lung privind zonele rurale din UE

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la o viziune pe termen lung pentru zonele rurale din UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040 (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU,

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice,

| — | având în vedere articolele 39 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 39 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului Europa digitală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului Europa digitală (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2016 referitoare la modul în care PAC poate îmbunătăți crearea de locuri de muncă în zonele rurale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2016 referitoare la modul în care PAC poate îmbunătăți crearea de locuri de muncă în zonele rurale (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (8),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la viitorul sectorului alimentar și al agriculturii (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la viitorul sectorului alimentar și al agriculturii (10),

| — | Având în vedere Rezoluția din 3 octombrie 2018 referitoare la abordarea nevoilor specifice zonelor rurale, montane și îndepărtate (11), |
| --- | --- |

—

Având în vedere Rezoluția din 3 octombrie 2018 referitoare la abordarea nevoilor specifice zonelor rurale, montane și îndepărtate (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2021 intitulată „Planul de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză” (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2021 intitulată „Planul de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză” (COM(2021)0689),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 februarie 2022 privind „Cel de-al 8-lea raport privind coeziunea: Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050” (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 februarie 2022 privind „Cel de-al 8-lea raport privind coeziunea: Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050” (COM(2022)0034),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 17 iunie 2020 privind impactul schimbărilor demografice (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 17 iunie 2020 privind impactul schimbărilor demografice (COM(2020)0241),

| — | având în vedere cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea: Promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea: Promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050),

| — | având în vedere Declarația de la Cork 2.0 intitulată „O viață mai bună în zonele rurale”, adoptată de părțile la Conferința europeană privind dezvoltarea rurală, care a avut loc la Cork în septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Cork 2.0 intitulată „O viață mai bună în zonele rurale”, adoptată de părțile la Conferința europeană privind dezvoltarea rurală, care a avut loc la Cork în septembrie 2016,

| — | având în vedere Declarația de la Bled pentru un viitor mai inteligent pentru zonele rurale din UE, semnată la Bled, Slovenia, la 13 aprilie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bled pentru un viitor mai inteligent pentru zonele rurale din UE, semnată la Bled, Slovenia, la 13 aprilie 2018,

| — | având în vedere Declarația ONU privind drepturile agricultorilor și ale altor persoane care lucrează în zonele rurale, adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului la 28 septembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind drepturile agricultorilor și ale altor persoane care lucrează în zonele rurale, adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului la 28 septembrie 2018,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 referitoare la planul de acțiune al UE privind agricultura ecologică (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 referitoare la planul de acțiune al UE privind agricultura ecologică (16),

| — | având în vedere recomandarea generală nr. 34 (2016) referitoare la drepturile femeilor din mediul rural a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor, adoptată la 7 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea generală nr. 34 (2016) referitoare la drepturile femeilor din mediul rural a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor, adoptată la 7 martie 2016,

| — | având în vedere principiul 20 din Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul 20 din Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală a Parlamentului intitulat „Viitorul modelului agricol european: implicațiile socioeconomice și teritoriale ale scăderii numărului de ferme și de fermieri în UE”, publicat de Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune în aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală a Parlamentului intitulat „Viitorul modelului agricol european: implicațiile socioeconomice și teritoriale ale scăderii numărului de ferme și de fermieri în UE”, publicat de Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune în aprilie 2022,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 martie 2021 privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 martie 2021 privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (COM(2021)0141),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE, în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE, în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (17),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 8 aprilie 2021 intitulat „Evaluarea impactului PAC asupra reînnoirii generațiilor, a dezvoltării locale și a locurilor de muncă în zonele rurale” (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 8 aprilie 2021 intitulat „Evaluarea impactului PAC asupra reînnoirii generațiilor, a dezvoltării locale și a locurilor de muncă în zonele rurale” (SWD(2021)0078),

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 26 ianuarie 2022 intitulat „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 26 ianuarie 2022 intitulat „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (18),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 intitulat „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 intitulat „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (19),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0269/2022),

| A. | întrucât zonele rurale reprezintă aproximativ 83 % din teritoriul total al Uniunii și găzduiesc aproximativ 137 de milioane de persoane (30 % din populația Uniunii); întrucât zonele rurale ale Uniunii sunt deosebit de importante ca locuri pentru producția de alimente, păduri și producția de energie, în special pentru energia din surse regenerabile, precum și pentru realizarea Pactului verde european, a neutralității climatice și a obiectivelor de dezvoltare durabilă; întrucât zonele rurale, în special regiunile rurale îndepărtate și mai puțin dezvoltate, zonele montane, insulele și regiunile ultraperiferice se confruntă cu provocări specifice pe termen lung nerezolvate și nerecunoașterea potențialului lor unic de dezvoltare și inovare; |
| --- | --- |

A.

întrucât zonele rurale reprezintă aproximativ 83 % din teritoriul total al Uniunii și găzduiesc aproximativ 137 de milioane de persoane (30 % din populația Uniunii); întrucât zonele rurale ale Uniunii sunt deosebit de importante ca locuri pentru producția de alimente, păduri și producția de energie, în special pentru energia din surse regenerabile, precum și pentru realizarea Pactului verde european, a neutralității climatice și a obiectivelor de dezvoltare durabilă; întrucât zonele rurale, în special regiunile rurale îndepărtate și mai puțin dezvoltate, zonele montane, insulele și regiunile ultraperiferice se confruntă cu provocări specifice pe termen lung nerezolvate și nerecunoașterea potențialului lor unic de dezvoltare și inovare;

| B. | întrucât ponderea generală a populației din zonele rurale scăzut ușor la nivelul UE în ultimul deceniu și în mod semnificativ în ultimii 50 de ani, din cauza îmbătrânirii și a emigrării (urbanizare); întrucât ponderea persoanelor cu vârsta de peste 65 de ani este, în general, cea mai ridicată în zonele rurale și se preconizează că va crește în viitor; întrucât este probabil ca populația să scadă în patru din cinci regiuni rurale din UE până în 2050, zonele rurale îndepărtate urmând să își piardă și mai mulți locuitori; |
| --- | --- |

B.

întrucât ponderea generală a populației din zonele rurale scăzut ușor la nivelul UE în ultimul deceniu și în mod semnificativ în ultimii 50 de ani, din cauza îmbătrânirii și a emigrării (urbanizare); întrucât ponderea persoanelor cu vârsta de peste 65 de ani este, în general, cea mai ridicată în zonele rurale și se preconizează că va crește în viitor; întrucât este probabil ca populația să scadă în patru din cinci regiuni rurale din UE până în 2050, zonele rurale îndepărtate urmând să își piardă și mai mulți locuitori;

| C. | întrucât articolul 174 din TFUE prevede că Uniunea trebuie să urmărească să reducă decalajele dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni, acordând o atenție deosebită anumitor regiuni, în special zonelor rurale; întrucât, pentru a realiza o dezvoltare durabilă, teritoriile rurale trebuie să primească un sprijin financiar adecvat; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 174 din TFUE prevede că Uniunea trebuie să urmărească să reducă decalajele dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni, acordând o atenție deosebită anumitor regiuni, în special zonelor rurale; întrucât, pentru a realiza o dezvoltare durabilă, teritoriile rurale trebuie să primească un sprijin financiar adecvat;

| D. | întrucât rata medie de ocupare a forței de muncă în zonele rurale ale UE a evoluat favorabil în perioada 2012-2020, deși există diferențe între statele membre și variații în ceea ce privește calitatea ofertei de locuri de muncă; întrucât proporția populației expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială este mai mare în zonele rurale decât în orașe; |
| --- | --- |

D.

întrucât rata medie de ocupare a forței de muncă în zonele rurale ale UE a evoluat favorabil în perioada 2012-2020, deși există diferențe între statele membre și variații în ceea ce privește calitatea ofertei de locuri de muncă; întrucât proporția populației expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială este mai mare în zonele rurale decât în orașe;

| E. | întrucât condițiile de muncă ale unei proporții considerabile a lucrătorilor angajați în sectorul agricol al UE sunt extrem de dificile și precare, fiind caracterizate de salarii mici, program de lucru prelungit, muncă nedeclarată, incidență ridicată a accidentelor și bolilor și condiții deplorabile de locuit; |
| --- | --- |

E.

întrucât condițiile de muncă ale unei proporții considerabile a lucrătorilor angajați în sectorul agricol al UE sunt extrem de dificile și precare, fiind caracterizate de salarii mici, program de lucru prelungit, muncă nedeclarată, incidență ridicată a accidentelor și bolilor și condiții deplorabile de locuit;

| F. | întrucât accesul la servicii de alimentare cu apă, salubritate, conectivitate rutieră, asistență medicală, educație, internet în bandă largă și alte servicii de bază este esențial pentru dezvoltarea zonelor rurale; întrucât gospodăriile din unele zone rurale nu au încă acces la servicii de bază esențiale, în special la servicii de alimentare cu apă și de salubrizare, în timp ce persistă diferențe între statele membre (20); întrucât infrastructura și conexiunile de transport au fost identificate de cetățeni ca fiind nevoile-cheie în zonele rurale; |
| --- | --- |

F.

întrucât accesul la servicii de alimentare cu apă, salubritate, conectivitate rutieră, asistență medicală, educație, internet în bandă largă și alte servicii de bază este esențial pentru dezvoltarea zonelor rurale; întrucât gospodăriile din unele zone rurale nu au încă acces la servicii de bază esențiale, în special la servicii de alimentare cu apă și de salubrizare, în timp ce persistă diferențe între statele membre (20); întrucât infrastructura și conexiunile de transport au fost identificate de cetățeni ca fiind nevoile-cheie în zonele rurale;

| G. | întrucât numai unul din șase locuitori din mediul rural are acces la conexiuni în bandă largă de foarte mare viteză; întrucât există un decalaj substanțial între zonele rurale și cele urbane în ceea ce privește competențele digitale de bază, 28 % dintre adulții care locuiesc în zone rurale având competențe digitale de bază sau peste nivelul de bază, față de 62 % dintre adulții care locuiesc în orașe (2019); întrucât persistă diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește conectivitatea la internet, în timp ce în unele state membre până la 25 % din gospodăriile rurale nu au încă acces la internet (21); |
| --- | --- |

G.

întrucât numai unul din șase locuitori din mediul rural are acces la conexiuni în bandă largă de foarte mare viteză; întrucât există un decalaj substanțial între zonele rurale și cele urbane în ceea ce privește competențele digitale de bază, 28 % dintre adulții care locuiesc în zone rurale având competențe digitale de bază sau peste nivelul de bază, față de 62 % dintre adulții care locuiesc în orașe (2019); întrucât persistă diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește conectivitatea la internet, în timp ce în unele state membre până la 25 % din gospodăriile rurale nu au încă acces la internet (21);

| H. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale; întrucât în zonele rurale persistă inegalități de gen semnificative, femeile suferind de rate mai ridicate ale șomajului, de contracte precare și de condiții de muncă informale și fiind subreprezentate în organismele decizionale, cum ar fi cooperativele agricole, sindicatele și administrațiile municipale; |
| --- | --- |

H.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale; întrucât în zonele rurale persistă inegalități de gen semnificative, femeile suferind de rate mai ridicate ale șomajului, de contracte precare și de condiții de muncă informale și fiind subreprezentate în organismele decizionale, cum ar fi cooperativele agricole, sindicatele și administrațiile municipale;

| I. | întrucât numărul fermelor din UE-27 a scăzut cu 32 % între 2003 și 2016, cel mai puternic declin fiind în rândul fermelor mici de sub cinci hectare (38 %); întrucât, în 2016, în UE existau 10,5 milioane de ferme, dintre care majoritatea (92 %) erau ferme familiale; întrucât, până în 2040, UE ar putea pierde încă 6,4 milioane de ferme, ceea ce înseamnă că ar mai rămâne aproximativ 3,9 milioane de ferme în întreaga UE, implicând o scădere extraordinară de 62 % în comparație cu 2016; |
| --- | --- |

I.

întrucât numărul fermelor din UE-27 a scăzut cu 32 % între 2003 și 2016, cel mai puternic declin fiind în rândul fermelor mici de sub cinci hectare (38 %); întrucât, în 2016, în UE existau 10,5 milioane de ferme, dintre care majoritatea (92 %) erau ferme familiale; întrucât, până în 2040, UE ar putea pierde încă 6,4 milioane de ferme, ceea ce înseamnă că ar mai rămâne aproximativ 3,9 milioane de ferme în întreaga UE, implicând o scădere extraordinară de 62 % în comparație cu 2016;

| J. | întrucât, în 2016, pentru fiecare fermier cu vârsta sub 35 de ani, existau mai mult de șase fermieri cu vârsta de peste 65 de ani (22), ceea ce face ca îmbătrânirea fermierilor din UE să fie una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă zonele rurale; întrucât proporția tinerilor fermieri este deosebit de scăzută; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în 2016, pentru fiecare fermier cu vârsta sub 35 de ani, existau mai mult de șase fermieri cu vârsta de peste 65 de ani (22), ceea ce face ca îmbătrânirea fermierilor din UE să fie una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă zonele rurale; întrucât proporția tinerilor fermieri este deosebit de scăzută;

| K. | întrucât fermele de creștere a animalelor din UE angajează aproximativ 4 milioane de persoane și sunt principalul beneficiar al celui de-al doilea pilon al ajutorului din cadrul politicii agricole comune (PAC) pentru fermele din zonele defavorizate, care reprezintă 50 % din suprafața agricolă utilizată în UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât fermele de creștere a animalelor din UE angajează aproximativ 4 milioane de persoane și sunt principalul beneficiar al celui de-al doilea pilon al ajutorului din cadrul politicii agricole comune (PAC) pentru fermele din zonele defavorizate, care reprezintă 50 % din suprafața agricolă utilizată în UE;

| L. | întrucât grupurile tematice ale Rețelei europene pentru dezvoltare rurală s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru parteneriatele teritoriale public-privat; întrucât aceste grupuri au reușit, în plus, să ofere un forum unic pentru abordarea aspectelor legate de revitalizarea teritorială, inovare, abordări ascendente și integrate în agricultură și dezvoltare rurală, gestionare descentralizată, integrare și cooperare în rețea; |
| --- | --- |

L.

întrucât grupurile tematice ale Rețelei europene pentru dezvoltare rurală s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru parteneriatele teritoriale public-privat; întrucât aceste grupuri au reușit, în plus, să ofere un forum unic pentru abordarea aspectelor legate de revitalizarea teritorială, inovare, abordări ascendente și integrate în agricultură și dezvoltare rurală, gestionare descentralizată, integrare și cooperare în rețea;

| M. | întrucât unul dintre obiectivele PAC pentru actuala perioadă de programare este de a promova ocuparea forței de muncă, creșterea economică, egalitatea de gen, inclusiv participarea femeilor la activitățile agricole, incluziunea socială și dezvoltarea locală în zonele rurale; |
| --- | --- |

M.

întrucât unul dintre obiectivele PAC pentru actuala perioadă de programare este de a promova ocuparea forței de muncă, creșterea economică, egalitatea de gen, inclusiv participarea femeilor la activitățile agricole, incluziunea socială și dezvoltarea locală în zonele rurale;

| N. | întrucât au fost exprimate preocupări cu privire la efectele negative ale activităților miniere asupra apei, a zonelor protejate și a mediului, precum și cu privire la daunele ecologice pe care acestea le pot cauza împrejurimilor și altor surse de trai, ceea ce ar putea afecta veniturile, sănătatea și calitatea vieții oamenilor (23), |
| --- | --- |

N.

întrucât au fost exprimate preocupări cu privire la efectele negative ale activităților miniere asupra apei, a zonelor protejate și a mediului, precum și cu privire la daunele ecologice pe care acestea le pot cauza împrejurimilor și altor surse de trai, ceea ce ar putea afecta veniturile, sănătatea și calitatea vieții oamenilor (23),

Provocări și oportunități pentru zone rurale mai puternice, reziliente și favorabile incluziunii

| 1. | subliniază diversitatea istorică, geografică, economică și socială a zonelor rurale din întreaga Uniune; reamintește că zonele rurale din apropierea centrelor urbane, a zonelor costiere, a zonelor transfrontaliere sau montane, din regiunile ultraperiferice și din zonele slab populate se confruntă cu diferite provocări care necesită soluții specifice adaptate, care urmează să fie puse în aplicare în cooperare cu părțile interesate de la nivel local; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că politicile și măsurile de la nivelul UE, combinate cu cele naționale, regionale și locale, cu o abordare bazată pe realitatea teritorială, sunt esențiale pentru asigurarea prosperității și bunăstării cetățenilor europeni din mediul rural, precum și pentru abordarea provocărilor cu care se confruntă aceștia, și anume declinul și îmbătrânirea populației, un risc mai mare de sărăcie și excluziune socială și mai puține oportunități de locuri de muncă de calitate; reamintește că zonele rurale au un PIB pe cap de locuitor cu mult sub media europeană; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază, de asemenea, că zonele rurale nu au acces la servicii de interes general de înaltă calitate, cum ar fi serviciile de alimentare cu apă, salubritatea, conectivitatea rutieră, îngrijirile de sănătate, îngrijirea copiilor și educația și formarea de calitate, și că acestea sunt slab conectate, cu opțiuni de transport limitate și o lipsă a benzii largi de mare viteză, precum și de alte servicii de bază, cum ar fi serviciile poștale și bancare, pe lângă calitatea și disponibilitatea insuficientă a locuințelor, presiunile climatice și de mediu, decalajul în materie de egalitate de gen și oportunitățile limitate de inovare și de acces la evoluțiile tehnologice; subliniază că depărtarea adaugă un element semnificativ de dificultate în zonele rurale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că declinul demografic și îmbătrânirea populației vor afecta toate regiunile, dar în special zonele rurale, din cauza tranziției populației către zonele urbane și a emigrării tinerilor, ceea ce va influența negativ potențialul lor de creștere, calitatea vieții, dezvoltarea competențelor și accesul la servicii; constată că politicile publice nu au reușit să inverseze tendința de depopulare în zonele rurale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază rolul central pe care îl pot juca zonele rurale în abordarea provocărilor sociale, economice și de mediu, prin furnizarea de servicii ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și a deteriorării mediului, prin asigurarea unei producții alimentare durabile și suficiente, inclusiv a alimentelor ecologice, prin conservarea patrimoniului rural tangibil și imaterial, prin promovarea conservării naturii și a biodiversității și prin furnizarea de peisaje culturale unice în scopuri de agrement și recreative, precum și în dezvoltarea economiei circulare și contribuind la o tranziție justă, verde și digitală; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază, în acest sens, sinergiile dintre comunitățile rurale, protecția mediului, securitatea alimentară și conștientizarea aspectelor ce țin de bunul tratament al animalelor; subliniază că fermierii trebuie sprijiniți în mod adecvat și trebuie să li se acorde compensări pentru furnizarea de bunuri publice și servicii ecosistemice, contribuind la viabilitatea economică a zonelor rurale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atrage atenția asupra nemulțumirii crescânde în rândul populațiilor rurale, care consideră că nevoile lor sunt insuficient luate în considerare în procesul decizional politic și se simt subreprezentați, ceea ce creează un teren fertil pentru dezangajarea civică și politică care, la rândul său, trebuie abordată și care ar putea duce la dezvoltarea a diferite forme de excluziune democratică; insistă asupra faptului că un decalaj din ce în ce mai accentuat între mediul rural și cel urban, depărtarea geografică și lipsa serviciilor de bază se combină pentru a spori această nemulțumire; consideră că implicarea tinerilor în viața comunității locale poate contribui la încetinirea migrației tinerilor din zonele rurale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că cetățenii UE au în continuare o încredere puternică în administrațiile regionale și locale, după cum arată sondajele Eurobarometru, și subliniază importanța implicării acestor niveluri de guvernare în relansarea sprijinului pentru proiectul european în zonele rurale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că zonele rurale sunt deosebit de vulnerabile la impactul crizelor, cum ar fi pandemia de COVID-19, războiul din Ucraina și schimbările climatice, dar sunt capabile să ofere și noi oportunități și soluții ca răspuns la astfel de crize și să joace un rol esențial în asigurarea securității alimentare, a autonomiei alimentare și a independenței față de combustibilii fosili sau de importurile de energie, având în vedere cadrul de sprijin adecvat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că pandemia de COVID-19 a dus la apariția unor noi moduri de viață, de muncă și de interacțiune, inclusiv munca la distanță, ceea ce generează noi oportunități cu multe externalități pozitive pentru regenerarea zonelor rurale; constată că cetățenii au înțeles că zonele rurale pot oferi soluții la această criză; |
| --- | --- |

10.

O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE

| 11. | salută comunicarea Comisiei privind viziunea pe termen lung pentru zonele rurale; este de acord cu obiectivele sale generale și consideră că este cea mai valoroasă oportunitate de acțiune coordonată și consolidată privind prezentul și viitorul zonelor rurale, abordând noi posibilități de reînnoire socială, economică și de mediu; subliniază că este important să se asigure că fondurile și politicile UE se completează reciproc pentru a sprijini zonele rurale și că informațiile sunt accesibile părților interesate de la nivel local; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că dezvoltarea zonelor rurale trebuie să rămână o prioritate pe agenda UE și invită viitoarele președinții ale Consiliului Uniunii Europene să urmărească pe deplin această ambiție și să exprime în concluziile lor necesitatea de a acționa pentru teritoriile rurale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de propunerea de plan de acțiune rurală, care ar trebui să evolueze într-un instrument dinamic pentru acțiuni viitoare, cu rezultate concrete, care să sprijine strategiile integrate de dezvoltare durabilă, în conformitate cu principiul parteneriatului; invită Comisia și statele membre să acorde cea mai mare prioritate punerii sale în aplicare, stabilind ținte cantitative obligatorii clare de atins, pentru a se asigura că aceasta este însoțită de resursele necesare pentru punerea în aplicare eficace și pentru a atinge obiectivul de a crea zone rurale mai puternice, mai conectate, mai reziliente și prospere până în 2040; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este de acord cu necesitatea unei definiții comune, la nivelul UE, a zonelor rurale funcționale, care să includă distincția dintre zonele rurale și periurbane și să recunoască complexitatea, diversitatea și particularitățile acestor zone; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Comisia ca, în colaborare cu părțile interesate de la nivel național, regional și local, să dezvolte și să aplice rapid o astfel de definiție; consideră că această definiție ar putea fi utilizată pentru a compara evoluția zonelor rurale europene și pentru a servi drept bază unei puneri în aplicare mai țintite a politicilor și măsurilor în aceste teritorii; invită Comisia să elaboreze o metodologie comună, prevăzând, în același timp, suficientă flexibilitate pentru a ține cont de caracteristicile și nevoile specifice ale statelor membre; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sprijină elaborarea unui pact rural, subliniind importanța implicării incluzive a părților interesate de la nivel local, regional și național în guvernanța sa, inclusiv a societății civile, pentru succesul inițiativei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că Pactul rural are nevoie de obiective concrete, de rezultate, de sisteme de guvernanță și de monitorizare pe mai multe niveluri, precum și de responsabilități instituționale clare; consideră că Pactul rural ar trebui să servească drept platformă pentru schimbul de bune practici între zonele rurale și pentru sprijinirea acestora în utilizarea instrumentelor disponibile, contribuind la sinergiile, complementaritatea și coerența intervențiilor UE și facilitând autonomia strategică a UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută anunțarea unui Observator rural pentru a îmbunătăți colectarea și analizarea datelor privind zonele rurale; consideră că este un instrument valabil pentru a servi drept bază unor politici publice mai bune, pentru conceperea și monitorizarea acestora, precum și pentru monitorizarea progreselor înregistrate în punerea în aplicare a viziunii pe termen lung și a viitoarelor politici și strategii rurale ale UE, inclusiv a planului de acțiune rurală al UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că Observatorul rural ar trebui să reprezinte o oportunitate de a identifica lacunele în materie de date și de a îmbunătăți bazele de date, în special în ceea ce privește datele defalcate pe gen, pentru a promova o abordare statistică mai detaliată și a elabora indicatori la un nivel geografic adecvat pentru a reflecta nevoile populației; subliniază necesitatea unor resurse financiare suficiente, a transparenței și a unei foi de parcurs clare, cu termene și obiective; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că este important să se pună în aplicare un mecanism de verificare rurală pentru inițiativele UE, astfel încât să se evalueze coerența și complementaritatea politicilor UE și impactul potențial al acestora asupra zonelor rurale; îndeamnă statele membre să promoveze dezvoltarea și introducerea unor mecanisme performante de analiză din perspectiva mediului rural la nivel național, evaluând impactul legislației propuse în zonele rurale pentru a se asigura că aceasta este adecvată scopului și invită Comisia să le asiste în acest scop; consideră că mecanismul de evaluare rurală ar trebui să fie obligatoriu și subliniază că este important să se implice autoritățile locale și regionale în definirea și implementarea mecanismelor de analiză din perspectiva mediului rural, precum și în gestionarea lor la nivel european și național; |
| --- | --- |

20.

O cale pentru viitorul zonelor rurale pentru 2040

| 21. | insistă că cetățenii din mediul rural trebuie să beneficieze, la fel ca orice alt cetățean, de condiții echitabile pentru atingerea obiectivelor lor profesionale, sociale și personale, cu un accent deosebit pe grupurile mai vulnerabile și insistă ca Pilonul european al drepturilor sociale să fie aplicat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că comunitățile rurale trebuie să aibă acces egal la servicii de interes general pentru a asigura condiții de viață și bunăstare favorabile incluziunii și echitabile, în special servicii de asistență medicală, educație, formare pentru perfecționare și recalificare și învățare pe tot parcursul vieții, asistență socială, îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă, conectivitate, mobilitate și locuințe, precum și servicii poștale și bancare, locuri de întâlnire socială, activități culturale și infrastructură; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază, în acest sens, importanța investițiilor publice și a parteneriatelor publice, precum și a îmbunătățirii cooperării transfrontaliere și rural-urbane; subliniază potențialul centrelor de servicii descentralizate și multifuncționale și al clădirilor renovate adaptate, precum și al abordărilor inovatoare pentru furnizarea de servicii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită grupurilor vulnerabile care trăiesc în zonele rurale, cum ar fi persoanele cu dizabilități, persoanele în vârstă și migranții, în special lucrătorii sezonieri, asigurându-se că nevoile lor specifice sunt abordate în același timp cu promovarea incluziunii sociale; invită Comisia să continue armonizarea practicilor statelor membre în ceea ce privește incluziunea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că intervențiile specifice care sprijină tinerii și încurajează reînnoirea eficace a generațiilor ar trebui să fie o prioritate, pentru a încuraja prezența permanentă a tinerilor în zonele rurale și pentru a contracara declinul demografic; subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită depășirii principalelor dificultăți și eliminării barierelor existente, cum ar fi accesul la învățământul superior și transferul de cunoștințe, oportunitățile de angajare, dobândirea de competențe de afaceri și accesul la terenuri și capital; subliniază că sunt necesare sisteme de educație agricolă de înaltă calitate pentru formarea tinerilor profesioniști; subliniază, în acest sens, rolul important pe care îl joacă tinerii fermieri în modernizarea agriculturii UE și în crearea mai multor oportunități în zonele rurale; subliniază că trebuie sprijinită integrarea cu succes a acestora, în special prin facilitarea cumpărării și a închirierii terenurilor agricole, remarcând, în acest sens, potențialul incubatoarelor agricole; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia și statele membre să elaboreze și să consolideze măsuri, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale, pentru a îmbunătăți drepturile, condițiile de muncă, siguranța, sănătatea și protecția socială ale lucrătorilor din zonele rurale, inclusiv condițiile de viață și de muncă ale lucrătorilor sezonieri și migranți, asigurând, în același timp, coerența între domeniile de politică care afectează această chestiune; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că Pactul verde european, inclusiv Strategia „De la fermă la consumator” și transformarea digitală, pot deschide noi oportunități în zonele rurale, o nouă dinamică pentru un viitor mai rezilient și posibilități de locuri de muncă sustenabile; subliniază că trebuie asigurată o tranziție justă și favorabilă incluziunii, promovând vitalitatea economică rurală și coeziunea teritorială și socială, și trebuie oferit sprijin și resurse adecvate pentru a face față provocărilor în acest sens, în special în contextul crizei actuale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază rolul central pe care îl joacă agricultura, sectorul agroalimentar și silvicultura sustenabilă în zonele rurale, prin crearea de locuri de muncă și garantarea unor alimente diversificate și de înaltă calitate și a unei biomase produse în mod durabil; insistă că agricultura durabilă din punct de vedere social, economic și al mediului, mai ales agricultura ecologică și biologică, care oferă un venit echitabil agricultorilor, este esențială pentru vitalitatea acestor teritorii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atrage atenția asupra rolului important al fermelor mici și mijlocii și al fermelor familiale în menținerea populațiilor rurale și în conservarea gestionării terenurilor și a peisajelor și susține că acestea ar trebui să beneficieze de sprijin pentru a asigura condiții de viață adecvate și pentru a atenua scăderea numărului de ferme; subliniază că fermierii din zonele îndepărtate și rurale, în special micii fermieri, nu au încă un acces suficient la tehnologii; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recunoaște că este important să se sprijine inițiativele de cooperare în domeniul agriculturii și al economiei sociale ca instrument de dezvoltare rurală; atrage atenția asupra rolului cooperativelor agroalimentare în sustenabilitatea ecologică, economică și socială a zonelor rurale, care aduc valoare adăugată produselor, creează locuri de muncă și diversifică economia locală; îndeamnă Comisia și statele membre să încurajeze și să promoveze cooperativele din zonele rurale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că este important să se promoveze sistemele de calitate ale UE, în special indicațiile geografice, ca mijloc de îmbunătățire a calității și a distribuției echitabile a valorii economice în cadrul lanțurilor alimentare și, în cele din urmă, de menținere a populațiilor rurale pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că practicile comerciale neloiale reprezintă în continuare o problemă gravă în sectorul agricol și subliniază că sunt necesare măsuri suplimentare pentru a asigura o mai bună distribuție a valorii de-a lungul lanțului; reamintește potențialul lanțurilor scurte de aprovizionare de a apropia consumatorii și producătorii, asigurând o mai bună remunerare a agricultorilor și reducând gazele cu efect de seră în ciclul de producție alimentară; subliniază că ar trebui luat în considerare impactul acordurilor de liber schimb în zonele rurale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | constată că este necesară o distribuție echitabilă a plăților directe pentru a asigura o dezvoltare echilibrată a regiunilor și a zonelor rurale; subliniază importanța plăților PAC pentru zonele cu constrângeri naturale în menținerea activităților durabile în aceste zone; invită statele membre să promoveze rețele teritoriale puternice de dezvoltare rurală în cadrul PAC pentru a coordona toate părțile interesate din domeniul dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că creșterea extensivă permanentă a animalelor pe pajiști, silvopastorală sau creșterea extensivă, care implică adesea pășuni cu valoare ecologică ridicată și specii și rase de crescătorie pe cale de dispariție, în special în zonele montane îndepărtate, reprezintă caracteristici esențiale ale zonelor rurale europene, care trebuie sprijinite și încurajate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este important să existe acces la investiții personalizate, cercetare și inovare pentru o agricultură durabilă; ia act de succesul Parteneriatului european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii și solicită continuarea și extinderea acestei abordări inovatoare și ascendente pentru a oferi soluții adaptate, concepute de părțile interesate de la nivel local, precum și a altor parteneriate și centre de inovare rurale cu actori multipli; consideră că inovarea ar trebui să fie compatibilă cu practicile și cunoștințele tradiționale, în special cu cele adaptate la caracteristicile fiecărui domeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că carnivorele mari, în special lupii, pot avea un impact asupra viabilității agriculturii, în special pe anumite terenuri agricole gestionate extensiv și bogate în biodiversitate; constată că acest lucru evidențiază necesitatea de a asigura o coexistență echilibrată între oameni și aceste animale în zonele rurale; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să ia măsuri concrete pentru a asigura această coexistență, astfel încât să nu compromită dezvoltarea durabilă și dinamismul zonelor rurale și, în special, să protejeze practicile agricole tradiționale, cum ar fi păstoritul; reamintește responsabilitatea Comisiei de a evalua progresele înregistrate în atingerea stadiului de conservare și, după caz, de a modifica statutul de protecție a speciilor, dacă se atinge starea de conservare dorită; îndeamnă Comisia să încurajeze o discuție privind carnivorele mari cu actorii din mediul rural, să furnizeze informații cu privire la posibilitățile de finanțare a măsurilor preventive împotriva atacurilor asupra animalelor și să promoveze abordări coordonate între statele membre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că diversificarea și inovarea în economia rurală, cu o abordare mai teritorială bazată pe potențialul și caracteristicile locale, sunt esențiale pentru a profita de oportunități oferite de tranziția digitală și cea verde; invită statele membre să elaboreze măsuri de sprijinire a tranziției echitabile și a diversificării economiei rurale, precum și să sprijine crearea de locuri de muncă de calitate în zonele rurale; subliniază potențialul eco-districtelor, al ecoregiunilor, al sechestrării carbonului în solurile agricole și al ecoturismului pentru diversificarea economiei rurale; reamintește că agricultura, silvicultura și pescuitul durabile pot oferi, de asemenea, oportunități de diversificare a întreprinderilor în zonele rurale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | recunoaște că turismul poate reprezenta o sursă importantă de venit pentru comunitățile rurale, subliniind potențialul modelelor diversificate de turism durabil; subliniază potențialul adesea insuficient exploatat al pescuitului recreativ și al turismului pentru pescuitul cu undița de a atrage turiști pe tot parcursul anului; solicită să se depună eforturi pentru a consolida locul turismului rural, cum ar fi turismul vitivinicol, în strategiile de diversificare a economiei rurale, în paralel cu sectorul agricol și cel alimentar; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște cât de importantă este pentru viitorul zonelor rurale gestionarea sustenabilă a vânatului din punct de vedere social, economic, cultural și din perspectiva conservării biodiversității; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri urgente pentru a concepe și a pune în aplicare măsuri de combatere a disparităților de gen, în special în ceea ce privește remunerarea și pensiile; subliniază că integrarea perspectivei de gen ar trebui aplicată la fiecare nivel de elaborare a politicilor, asigurând punerea în aplicare a Strategiei UE privind egalitatea de gen 2020-2025, în special în zonele rurale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă că munca femeilor din mediul rural tot nu este recunoscută așa cum s-ar cuveni, în special în agricultură; subliniază că femeile din zonele rurale sunt mai afectate de șomajul ascuns și de participarea la economia informală, ceea ce contribuie la emigrarea mai frecventă a tinerelor femei; subliniază că trebuie luate măsuri specifice pentru a depăși provocările specifice cu care acestea se confruntă pe piața muncii și pentru a îmbunătăți accesul lor la servicii adecvate, inclusiv la asistență medicală extinsă, cu un accent special pe incluziunea grupurilor celor mai vulnerabile; reiterează importanța unui echilibru pozitiv între viața profesională și cea privată, salutând în acest sens viitoarea Strategie europeană privind serviciile de îngrijire; |
| --- | --- |

41.

| 42. | insistă asupra necesității de a asocia în mai mare măsură femeile la procesul decizional și de a îmbunătăți participarea lor politică în zonele rurale; invită statele membre să promoveze egalitatea de gen și să încurajeze participarea egală în toate organizațiile, asociațiile și instituțiile publice rurale, în funcțiile de decizie, în proprietatea întreprinderilor și în accesul la locuri de muncă de calitate; subliniază necesitatea unei formări specifice și a dezvoltării competențelor, precum și a unui mediu favorabil, a facilitării accesului la resurse financiare și a promovării spiritului antreprenorial al femeilor în zonele rurale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia și statele membre să promoveze includerea femeilor în agricultură, în special prin explorarea posibilității de a sprijini coproprietatea fermelor europene; solicită ca munca depusă de femei în activitățile agricole, în special cea a soțiilor și partenerelor colaboratoare în agricultură, să fie pe deplin recunoscută prin acordarea recunoașterii legale și a accesului deplin la drepturile de securitate socială; subliniază rolul femeilor din zonele rurale în tranziția către o agricultură durabilă și în tranziția verde; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază rolul central al zonelor rurale în tranziția către o economie circulară și neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, inclusiv o bioeconomie și o silvicultură durabile; invită Comisia și statele membre să faciliteze și să permită adoptarea de inițiative de către actorii locali, cum ar fi crearea de comunități energetice rurale, contribuind la acceptarea la nivel local a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că inițiativele din zonele rurale, cum ar fi dezvoltarea infrastructurii pentru energia din surse regenerabile, trebuie să contribuie în mod eficace la vitalitatea economică, socială și de mediu a acestor zone și să țină seama de necesitatea acceptării sociale la nivel local; insistă asupra faptului că obiectivele producției de alimente și protecția zonelor cu valoare ecologică ridicată, cum ar fi zonele Natura 2000, ar trebui să constituie o prioritate; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia și statele membre să sprijine în continuare zonele rurale în ceea ce privește extinderea producției durabile de energie din surse regenerabile, inclusiv prin eliminarea barierelor existente, descentralizarea sistemelor de producție și de stocare, consolidarea rețelelor energetice și formarea profesioniștilor calificați, precum și să promoveze utilizarea surselor regenerabile de energie ca mijloc de a contribui la autonomia energetică, la diversificarea veniturilor și la combaterea sărăciei energetice și a schimbărilor climatice; ia act de faptul că este important să se crească circularitatea fermelor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ia act de importanța microgenerării în ferme; subliniază că agricultorii nu trebuie să fie dezavantajați atunci când furnizează energie electrică în rețea ca urmare a utilizării subvențiilor publice, inclusiv a PAC; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că zonele rurale se confruntă cu riscuri mai mari de excluziune socială și sărăcie energetică din cauza distanțelor mai lungi care trebuie parcurse și a constrângerilor legate de mobilitate în numeroase zone rurale; subliniază, de asemenea, că aceste riscuri sunt legate atât de infrastructuri, cât și de servicii; evidențiază că sunt necesare soluții și investiții accesibile, publice, verzi și inovatoare în mobilitatea rurală pentru a realiza o creștere echitabilă și coeziune teritorială, în armonie cu o tranziție energetică durabilă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită o planificare incluzivă a infrastructurii, care să nu lase în urmă nicio regiune, și anume prin consolidarea investițiilor publice și prin punerea rapidă în aplicare a fondurilor UE și naționale care contribuie la conectivitate în zonele rurale, sprijinind și dezvoltând sisteme de transport integrate și intermodale și acordând prioritate zonelor izolate și deconectate în cadrul rețelei transeuropene de transport; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că tranziția digitală creează noi oportunități pentru zonele rurale, care sunt accesibile numai dacă există o acoperire adecvată, stabilă, de mare viteză și accesibilă în bandă largă, ceea ce nu este cazul în toate zonele rurale; subliniază că dezvoltarea digitală sporește atractivitatea zonelor rurale, reduce problemele legate de depărtare, îmbunătățește accesul la servicii și facilitează digitalizarea în agricultură; solicită crearea unor „centre digitale” de mare viteză la nivel local, adaptate pentru munca la distanță; |
| --- | --- |

50.

| 51. | avertizează cu privire la riscurile de adâncire a decalajului digital rural, ca urmare a lipsei de acoperire 5G, și invită statele membre să mobilizeze toate instrumentele disponibile pentru a îmbunătăți implementarea integrală a rețelelor 5G și pentru a elimina barierele administrative, cu sprijinul special al fondurilor politicii de coeziune a UE și al planurilor Mecanismului de redresare și reziliență al statelor membre, dar și al investițiilor private; subliniază că orientările relevante privind ajutoarele de stat pentru zonele rurale care nu sunt deservite de piață trebuie revizuite în timp util; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atrage atenția că lipsa comparativă a competențelor digitale în zonele rurale poate împiedica comunitățile rurale să beneficieze de oportunitățile oferite de digitalizare și poate înfrâna dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor); |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită măsuri la nivelul UE, la nivel național, regional și local care să asigure incluziunea digitală, în special în contextul îmbătrânirii populației, și să promoveze competențele digitale adaptate, sprijinind în același timp un mediu favorabil inovării și dezvoltării de soluții digitale adaptate; subliniază potențialul instrumentelor digitale pentru o agricultură durabilă și inteligentă, pentru dezvoltarea locală a lanțurilor scurte de aprovizionare și pentru creșterea atractivității sectorului agricol pentru tinerii fermieri; |
| --- | --- |

53.

| 54. | consideră că strategia „Sate inteligente” ar trebui considerate un proiect emblematic al planului de acțiune rurală al UE, pentru a promova mai bine dezvoltarea acestuia după 2020; subliniază importanța parteneriatelor public-privat echilibrate în acest context; subliniază potențialul tehnologiilor orașelor inteligente, care ar trebui să fie finanțate în mod adecvat, și consideră că platforma digitală „Piața orașelor inteligente” (24) ar putea servi drept model pentru dezvoltarea în continuare a ecosistemului satelor inteligente; subliniază că metoda LEADER pentru economia rurală și dezvoltarea rurală și instrumentele de finanțare pentru dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) ar trebui utilizate, de asemenea, pentru dezvoltarea în continuare a satelor inteligente; |
| --- | --- |

54.

| 55. | constată că, în continuare, comunitățile rurale se confruntă cu provocări legate de accesul la servicii de bază și la oportunități economice și cu un anumit grad de incoerență în planificarea legată de decalajul dintre mediul rural și cel urban; subliniază că investițiile în protecția mediului, în infrastructura, sănătatea și educația rurale sunt esențiale pentru dezvoltarea rurală durabilă; invită Comisia și statele membre să stabilească criterii minime de bunăstare care ar trebui să fie asigurate în raport cu populațiile din anumite zone; |
| --- | --- |

55.

Primii pași în definirea unei viziuni și strategii pentru zonele rurale

| 56. | regretă publicarea tardivă a comunicării Comisiei, care a împiedicat integrarea deplină a acesteia în instrumentele legislative și planificarea actualului cadru de programare; invită Comisia să se asigure că dimensiunea teritorială rurală integrată și plasată sub responsabilitatea comunității este abordată în mod corespunzător de toate statele membre și să evalueze punerea în aplicare și impactul acesteia în planurile strategice ale politicii agricole comune, în programele politicii de coeziune, în programele Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și în planurile de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

56.

| 57. | îndeamnă statele membre să abordeze provocările specifice cu care se confruntă teritoriile rurale și comunitățile lor în timpul punerii în aplicare a programelor-cadru financiare multianuale actuale, oferind și facilitând accesul la investițiile necesare pentru incluziunea socială, performanța economică și de mediu și crearea de locuri de muncă, pentru a stimula competitivitatea, pentru a permite o tranziție digitală și verde echitabilă și pentru a spori atractivitatea și calitatea vieții în zonele rurale; invită Comisia să monitorizeze indicatorii din programele UE și să evalueze alinierea acestora la obiectivele viziunii pe termen lung pentru zonele rurale ale UE; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută planul REPowerEU, care poate juca un rol esențial în reducerea dependenței de combustibilii fosili, în special de origine rusă, și subliniază numeroasele oportunități posibile pentru zonele rurale în această privință, dar este profund îngrijorat de propunerile de a crește semnificativ posibilitatea de a transfera resurse din fondurile cu gestiune partajată, cu potențiale implicații negative pentru planificarea politicilor pe termen mediu și lung în direcția unei tranziții verzi și digitale echitabile, inclusiv pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită statele membre să utilizeze în mod eficace diferitele oportunități de finanțare pentru a îmbunătăți perspectivele IMM-urilor, având în vedere rolul lor major în generarea de locuri de muncă în zonele rurale, și invită Comisia să monitorizeze și să evalueze dacă sprijinul acordat de acesta ajunge în zonele rurale și aduce beneficii comunităților lor; subliniază că este important să se sprijine antreprenoriatul, economia socială și inovarea socială, inclusiv economia vârstei a treia, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale în zonele rurale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită statele membre să utilizeze mai bine toate instrumentele disponibile în vederea sprijinirii zonelor rurale, inclusiv stimulentele fiscale pentru persoanele fizice și întreprinderile care doresc să se stabilească în zonele rurale, cu scopul de a facilita crearea de locuri de muncă și de a stimula stabilirea de noi rezidenți, precum și să încurajeze întreprinderile private să promoveze munca de la distanță, cu scopul de a combate activ depopularea; invită Comisia să ia în considerare alte posibilități de sprijin în cadrul ajutoarelor de stat în zonele rurale cu o densitate foarte scăzută a populației; |
| --- | --- |

60.

| 61. | regretă obstacolele persistente din calea abordării bazate pe fonduri multiple, în ciuda valorii sale, care împiedică implementarea unor abordări integratoare în zonele rurale și solicită îndrumări clare privind implementarea sa; invită Comisia să prezinte, la începutul anului 2023, o propunere legislativă care să extindă posibilitățile de aplicare a unei abordării bazate pe un „fond principal” la intervențiile cofinanțate de mai multe fonduri cu gestiune partajată, precum și să o simplifice în mai mare măsură, precizând că normele fondului principal trebuie să se aplice în întregime; invită Comisia, în paralel, să exploreze alternative la abordările bazate pe fonduri multiple pentru dezvoltarea teritorială integrată; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia să îmbunătățească sinergiile și coordonarea dintre instrumentele de finanțare ale UE, cum ar fi politica de coeziune, PAC și instrumentul de redresare NextGenerationEU, precum și cu instrumentele naționale, pentru o dezvoltare rurală de succes în UE; îndeamnă Comisia să prezinte la începutul anului 2023 o propunere legislativă specifică pentru a permite transferul de resurse între toate fondurile cu gestiune partajată atunci când sprijină strategiile teritoriale rurale și consolidează sinergiile dintre fonduri și programe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia și statele membre să continue simplificarea și reducerea sarcinilor administrative, în special prin coordonarea administrațiilor lor interne pentru a evita suprapunerea sarcinilor, în special în cazul proiectelor mai mici și al microfinanțării, care sunt esențiale pentru zonele rurale; constată că unele zone rurale nu pot beneficia de oportunitățile de finanțare disponibile din cauza lipsei de informații și a problemelor de capacitate și necesită sprijin pentru a remedia această situație; consideră că aplicarea opțiunilor simplificate în materie de costuri este o măsură eficace de simplificare administrativă; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază rolul pe care trebuie să îl joace toate politicile și fondurile UE, atât cele partajate, cât și cele aflate în gestiune directă, în sprijinirea zonelor rurale, incluzând o dimensiune rurală în conceperea măsurilor și intervențiilor și subliniază că politicile trebuie să fie coerente; invită Comisia să dezvolte un mecanism de evaluare și monitorizare a contribuției fiecărui fond la zonele rurale; |
| --- | --- |

64.

| 65. | cere Comisiei să acorde o atenție deosebită punerii în aplicare a articolului 174 din TFUE și să se asigure că toate politicile UE aplică principiul de „a nu aduce prejudicii coeziunii”, în special în zonele rurale; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește că politica de coeziune a UE, care urmărește să promoveze coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii, are o importanță vitală pentru zonele rurale, în special pentru cele care necesită o atenție deosebită; constată că, în conformitate cu dispozițiile politicii de coeziune, UE trebuie să acorde o atenție deosebită abordării provocărilor cu care se confruntă regiunile și zonele defavorizate; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază concluziile studiului Comisiei privind eficacitatea LEADER în furnizarea de soluții pentru abordarea provocărilor și oportunităților economice, sociale și de dezvoltare la nivel local și în ceea ce privește contribuția la soluții pentru dezvoltarea rurală durabilă; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită statele membre să sprijine DLRC, inclusiv LEADER, încurajând participarea la grupurile de acțiune locală, facilitând și promovând totodată abordările bazate pe fonduri multiple și asigurând autonomia efectivă a grupurilor de acțiune locală în ceea ce privește componența și procesul decizional; consideră că alocarea semnificativă a asistenței pentru DLRC în cadrul tuturor fondurilor relevante de la nivelul UE, similară celei din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), ar contribui la consolidarea strategiilor integrate și la o dezvoltare teritorială mai durabilă și mai rezilientă; |
| --- | --- |

68.

Principiul parteneriatului, guvernanța și autonomizarea zonelor rurale

| 69. | subliniază că capacitarea comunităților rurale, în special în zonele cele mai îndepărtate, insulare și slab populate, va promova o mai mare coeziune socială, inovarea, spiritul antreprenorial și un sentiment mai puternic de apartenență și identitate și că va necesita eforturi mai susținute de consolidare a capacităților pentru a elabora și a pune în aplicare proiecte; subliniază că comunitățile rurale sunt esențiale pentru coeziunea UE și, prin urmare, ar trebui sprijinite pentru a încuraja dezvoltarea socioeconomică echilibrată; reamintește caracterul specific al regiunilor ultraperiferice, astfel cum este prevăzut la articolul 349 din TFUE, și subliniază că zonele rurale din regiunile ultraperiferice sunt supuse unor constrângeri suplimentare, inclusiv în acest sens; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită aplicarea efectivă a principiului subsidiarității, cu politici și măsuri de sprijin bazate mai mult pe comunitate, descentralizate și ascendente, care să implice actorii locali, inclusiv agricultorii și organizațiile locale, autoritățile și societatea civilă, și insistă, prin urmare, asupra faptului că ele trebuie să joace un rol activ, de la luarea deciziilor până la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor, pentru a identifica cât mai bine nevoile fiecărui teritoriu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | constată că, deși legislația UE prevede abordări și parteneriate în materie de guvernanță pe mai multe niveluri, în unele state membre, există o rezistență semnificativă față de aplicarea acestora; invită statele membre să sprijine aceste abordări, prin alocarea responsabilității la nivelul local de guvernanță adecvat și prin asigurarea asumării politice și a unei coordonări solide a politicilor și a investițiilor la toate nivelurile de guvernanță; invită Comisia să mențină un dialog direct și structurat cu diferitele niveluri de guvernanță implicate în gestionarea politicilor europene cu un impact puternic asupra zonelor rurale; |
| --- | --- |

71.

Conturarea viitorului după 2027

| 72. | ia act de intenția Comisiei de a face un bilanț, până la jumătatea anului 2023, al acțiunilor întreprinse de UE și de statele membre pentru zonele rurale și de a elabora un raport public pe această bază la începutul anului 2024; consideră că această evaluare ar putea juca un rol esențial, în special prin identificarea domeniilor în care sunt încă necesare sprijin și finanțare sporite, și ar putea deschide calea către o strategie rurală începând cu evaluarea la jumătatea perioadei și un plan de acțiune rurală în perioada de programare 2028-2034; invită, prin urmare, Comisia să implice în mod direct toate părțile interesate relevante și autoritățile de management în această evaluare; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia să exploreze strategii și abordări politice alternative pentru articularea finanțării în următoarea perioadă de programare, inclusiv examinarea opțiunii unei strategii naționale, în coordonare cu autoritățile regionale și locale, și a unui regulament pentru toate fondurile cu gestiune partajată, precum și a unor noi modalități de consolidare a principiului parteneriatului și a abordărilor guvernanței pe mai multe niveluri, promovând dezvoltarea teritorială cu adevărat integrată în zonele rurale; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită o dimensiune rurală puternică în viitoarele reglementări privind politica de coeziune, care ar trebui să includă finanțare specifică în acest scop; sugerează Comisiei să lanseze, în urma unei consultări publice, un studiu privind posibilitatea alocării unei părți din Fondul european de dezvoltare regională și din Fondul de coeziune pentru zonele rurale, pe lângă alte investiții benefice, acordând o atenție deosebită regiunilor cu caracteristici geografice specifice, cum ar fi munții, zonele îndepărtate, insulele și regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reamintește că viitorul și prosperitatea zonelor rurale sunt de o importanță capitală pentru securitatea alimentară, autonomia și reziliența Europei, precum și pentru un mix energetic durabil care să contribuie la independența energetică a UE, așa cum au demonstrat în mod clar recenta pandemie de COVID-19 și invazia Ucrainei de către Rusia; subliniază că sistemele agroalimentare au permis accesul continuu la alimente de calitate în timpul acestor crize, deschizând în același timp noi oportunități de scurtare a lanțurilor de aprovizionare cu alimente și pentru producția locală de alimente și furaje, în special de culturi proteice; |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită ca viziunea pe termen lung să fie dezvoltată într-o adevărată strategie rurală concretă și măsurabilă la nivelul UE, care să includă un dialog strategic de cooperare cu zonele urbane, și să se coordoneze contribuția tuturor fondurilor și politicilor UE la zonele rurale; subliniază că această strategie trebuie să fie pe deplin integrată în viitoarele perioade de programare; invită toate statele membre să elaboreze strategii rurale la nivel național și regional, definind modalitățile și mijloacele necesare pentru a rezolva problemele cu care se confruntă zonele rurale; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia să evalueze în timp util impactul potențial al separării FEADR de dispozițiile comune privind gestionarea partajată a fondurilor, prevăzute de Regulamentul (UE) 2021/1060, în dezvoltarea unor abordări teritoriale integrate în zonele rurale, și să evalueze abordările holistice necesare pentru dezvoltarea rurală și să tragă învățăminte pentru următoarele perioade de programare în ceea ce privește posibila lor încorporare; |
| --- | --- |

77.

Zonele rurale din afara UE

| 78. | consideră că Uniunea are un interes puternic în construirea nu numai de parteneriate transfrontaliere, dar și de parteneriate dincolo de frontierele sale pentru a promova societăți și economii rurale mai prospere, cu beneficii reciproce pe termen lung; subliniază că nu numai cooperarea și schimbul de cunoștințe sunt importante în acest proces, ci și că trebuie asigurate condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază importanța unor legături de cooperare strategică între Africa, America Latină și Europa, pe baza progreselor înregistrate în cadrul agendei de acțiune Africa-Europa privind transformarea rurală, care stabilește inițiative menite să consolideze în mod durabil sectorul agroalimentar și teritoriile rurale din Africa; subliniază, în acest sens, că va rămâne vigilent în fața rolului în schimbare al Chinei și a influenței strategice tot mai mari pe continentul african, în conformitate cu rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China (25); |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază importanța de a învăța unii de la alții și de a valorifica potențialul poveștilor de succes din unele zone rurale; solicită, în acest scop, să ce creeze noi posibilități de schimburi și să se introducă platforme în și între zonele rurale pentru a promova coeziunea, solidaritatea și schimburile la nivelul UE; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  JO L 433, 22.12.2020, p. 11.

(2)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(3)  JO L 435, 6.12.2021, p. 1.

(4)  JO L 435, 6.12.2021, p. 187.

(5)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(6)  JO L 166, 11.5.2021, p. 1.

(7)  JO C 215, 19.6.2018, p. 228.

(8)  JO C 298, 23.8.2018, p. 14.

(9)  JO C 356, 4.10.2018, p. 38.

(10)  JO C 76, 9.3.2020, p. 62.

(11)  JO C 11, 13.1.2020, p. 15.

(12)  JO C 347, 9.9.2022, p. 37.

(13)  JO C 395, 29.9.2021, p. 37.

(14)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(15)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0136.

(17)  JO C 361, 20.9.2022, p. 2.

(18)  JO C 270, 13.7.2022, p. 18.

(19)  JO C 290, 29.7.2022, p. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/default/table?lang=en

(22)  Obiective specifice ale PAC explicate – Schimbări structurale și reînnoirea generațiilor, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/?lang=ro

(25)  JO C 117, 11.3.2022, p. 40.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Plan de acțiune pentru stimularea transportului feroviar transfrontalier de călători pe distanțe lungi

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la planul de acțiune pentru stimularea serviciilor de transport feroviar de călători pe distanțe lungi și la nivel transfrontalier (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Pactul verde și pachetul legislativ ulterior „Pregătiți pentru 55”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul verde și pachetul legislativ ulterior „Pregătiți pentru 55”,

| — | având în vedere cel de-al 4-lea pachet feroviar, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 4-lea pachet feroviar,

| — | având în vedere Cartea albă intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 1995 intitulată „Spre o tarificare echitabilă și eficace în transporturi: Opțiuni pentru internalizarea costurilor externe ale transporturilor în UE” (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 1995 intitulată „Spre o tarificare echitabilă și eficace în transporturi: Opțiuni pentru internalizarea costurilor externe ale transporturilor în UE” (COM(1995)0691),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (1) (Actul european privind accesibilitatea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (1) (Actul european privind accesibilitatea),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789),

| — | având în vedere Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (3) („Regulamentul TEN-T”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (3) („Regulamentul TEN-T”),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2021/1187 a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2021 privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2021/1187 a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2021 privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la revizuirea orientărilor privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la revizuirea orientărilor privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 intitulată „Siguranța și semnalizarea feroviară: evaluarea situației actuale a implementării Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS)” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 intitulată „Siguranța și semnalizarea feroviară: evaluarea situației actuale a implementării Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS)” (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa”,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/782 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (8) (Regulamentul privind drepturile călătorilor din transportul feroviar), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/782 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (8) (Regulamentul privind drepturile călătorilor din transportul feroviar),

| — | având în vedere studiul Comisiei din octombrie 2021 intitulat „Long distance cross-border passenger rail services” (Servicii de transport feroviar transfrontalier de călători pe distanțe lungi), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din octombrie 2021 intitulat „Long distance cross-border passenger rail services” (Servicii de transport feroviar transfrontalier de călători pe distanțe lungi),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0242/2022),

| A. | întrucât noua Strategie pentru o mobilitate durabilă și inteligentă stabilește ca obiectiv dublarea traficului feroviar de mare viteză până în 2030 și triplarea lui până în 2050; |
| --- | --- |

A.

întrucât noua Strategie pentru o mobilitate durabilă și inteligentă stabilește ca obiectiv dublarea traficului feroviar de mare viteză până în 2030 și triplarea lui până în 2050;

| B. | întrucât numărul de călători din transportul feroviar de mare viteză aproape că s-a dublat în perioada 2001-2018, dovedind că există o cerere de transport feroviar de mare viteză atunci când aceste servicii sunt disponibile (9); |
| --- | --- |

B.

întrucât numărul de călători din transportul feroviar de mare viteză aproape că s-a dublat în perioada 2001-2018, dovedind că există o cerere de transport feroviar de mare viteză atunci când aceste servicii sunt disponibile (9);

| C. | întrucât aeroporturile din UE se confruntă cu o creștere semnificativă a întârzierilor (10); întrucât s-a prevăzut un deficit semnificativ de capacitate (pentru aproximativ 1,5 milioane de zboruri până în 2040) dacă nu se adoptă măsuri urgente de remediere (11); întrucât congestionarea traficului rutier costă UE aproximativ 110 miliarde EUR pe an (1 % din PIB-ul UE) (12); |
| --- | --- |

C.

întrucât aeroporturile din UE se confruntă cu o creștere semnificativă a întârzierilor (10); întrucât s-a prevăzut un deficit semnificativ de capacitate (pentru aproximativ 1,5 milioane de zboruri până în 2040) dacă nu se adoptă măsuri urgente de remediere (11); întrucât congestionarea traficului rutier costă UE aproximativ 110 miliarde EUR pe an (1 % din PIB-ul UE) (12);

| D. | întrucât transportul feroviar de mare viteză are multe avantaje, cum ar fi reducerea numărului de decese, a congestionării traficului și a emisiilor, și are un impact economic pozitiv deoarece îmbunătățește accesibilitatea, reduce timpul de călătorie și creează oportunități de angajare; |
| --- | --- |

D.

întrucât transportul feroviar de mare viteză are multe avantaje, cum ar fi reducerea numărului de decese, a congestionării traficului și a emisiilor, și are un impact economic pozitiv deoarece îmbunătățește accesibilitatea, reduce timpul de călătorie și creează oportunități de angajare;

| E. | întrucât s-au luat măsuri legislative importante în vederea finalizării spațiului feroviar unic european; |
| --- | --- |

E.

întrucât s-au luat măsuri legislative importante în vederea finalizării spațiului feroviar unic european;

| F. | întrucât finanțarea ERTMS la nivel de cale ferată și al facilităților la bord joacă un rol esențial în garantarea unei rate crescute a implementării, precum și a unor niveluri crescute de siguranță și de interoperabilitate în întreaga rețea TEN-T, accelerând totodată realizarea unui spațiu feroviar european cu adevărat interoperabil; |
| --- | --- |

F.

întrucât finanțarea ERTMS la nivel de cale ferată și al facilităților la bord joacă un rol esențial în garantarea unei rate crescute a implementării, precum și a unor niveluri crescute de siguranță și de interoperabilitate în întreaga rețea TEN-T, accelerând totodată realizarea unui spațiu feroviar european cu adevărat interoperabil;

| G. | întrucât finalizarea TEN-T, menținând însă capacitatea de a dezvolta rețele secundare, este esențială pentru a avansa spre moduri de transport mai sustenabile, în special cel feroviar, și pentru a crește conectivitatea multimodală între orașe, regiuni, zonele periferice și insulele din UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât finalizarea TEN-T, menținând însă capacitatea de a dezvolta rețele secundare, este esențială pentru a avansa spre moduri de transport mai sustenabile, în special cel feroviar, și pentru a crește conectivitatea multimodală între orașe, regiuni, zonele periferice și insulele din UE;

| H. | întrucât încă persistă obstacolele tehnologice în ceea ce privește interoperabilitatea trenurilor între țările UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât încă persistă obstacolele tehnologice în ceea ce privește interoperabilitatea trenurilor între țările UE;

| I. | întrucât sistemul multimodal inteligent de emitere a biletelor este un instrument esențial pentru a încuraja utilizarea pe scară mai largă a transportului feroviar și multimodal sustenabil; întrucât rețeaua și gările feroviare pot juca un rol esențial în integrarea altor moduri de transport în conexiunea de tipul „primul/ultimul kilometru”; |
| --- | --- |

I.

întrucât sistemul multimodal inteligent de emitere a biletelor este un instrument esențial pentru a încuraja utilizarea pe scară mai largă a transportului feroviar și multimodal sustenabil; întrucât rețeaua și gările feroviare pot juca un rol esențial în integrarea altor moduri de transport în conexiunea de tipul „primul/ultimul kilometru”;

| J. | întrucât Anul european al căilor ferate 2021 a oferit oportunitatea de a promova tranziția către un transport feroviar care să devină baza transportului de călători în întreaga Uniune, deservind mai bine cetățenii și îmbunătățind dezvoltarea rețelei TEN-T în statele membre; |
| --- | --- |

J.

întrucât Anul european al căilor ferate 2021 a oferit oportunitatea de a promova tranziția către un transport feroviar care să devină baza transportului de călători în întreaga Uniune, deservind mai bine cetățenii și îmbunătățind dezvoltarea rețelei TEN-T în statele membre;

| K. | întrucât Anul european al tineretului 2022 reprezintă o ocazie de a contribui la acest demers prin acțiuni destinate tinerilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât Anul european al tineretului 2022 reprezintă o ocazie de a contribui la acest demers prin acțiuni destinate tinerilor;

| L. | întrucât nodurile urbane nu sunt în prezent suficient integrate în rețeaua TEN-T actuală; întrucât lipsește un număr semnificativ de infrastructuri de transport de marfă și de legături multimodale pentru pasageri pe ultimul kilometru, |
| --- | --- |

L.

întrucât nodurile urbane nu sunt în prezent suficient integrate în rețeaua TEN-T actuală; întrucât lipsește un număr semnificativ de infrastructuri de transport de marfă și de legături multimodale pentru pasageri pe ultimul kilometru,

| 1. | salută planul de acțiune al Comisiei și sprijină obiectivele propuse de a face transportul feroviar mai atractiv, mai competitiv și mai eficient; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută principalele obiective urmărite prin acest plan de acțiune, în special:






  (a) | recunoașterea rolului esențial al căii ferate în decarbonizarea mobilității în UE și adoptarea de inițiative pentru a permite ca „spațiul feroviar unic european” să devină o premisă obligatorie pentru tranziția modală necesară (13); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

recunoașterea rolului esențial al căii ferate în decarbonizarea mobilității în UE și adoptarea de inițiative pentru a permite ca „spațiul feroviar unic european” să devină o premisă obligatorie pentru tranziția modală necesară (13);

| (b) | participarea la crearea spațiului feroviar unic european, care va duce la îmbunătățirea pieței interne a UE, la acoperirea nevoilor de mobilitate ale cetățenilor europeni și la promovarea coeziunii socioeconomice a Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

participarea la crearea spațiului feroviar unic european, care va duce la îmbunătățirea pieței interne a UE, la acoperirea nevoilor de mobilitate ale cetățenilor europeni și la promovarea coeziunii socioeconomice a Uniunii;

| (c) | creșterea conectivității în întreaga Europă, inclusiv în zonele rurale, regiunile îndepărtate, insule, zonele montane și zonele mai puțin populate; |
| --- | --- |

(c)

creșterea conectivității în întreaga Europă, inclusiv în zonele rurale, regiunile îndepărtate, insule, zonele montane și zonele mai puțin populate;

| (d) | consolidarea conectivității cu țările implicate în procesul de aderare și cu țările Parteneriatului estic, în special cu Ucraina și Moldova; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea conectivității cu țările implicate în procesul de aderare și cu țările Parteneriatului estic, în special cu Ucraina și Moldova;

| (e) | îmbunătățirea eficienței și asigurarea unor servicii de transport de înaltă calitate, oferind, în același timp, o capacitate suficientă de transport și reducând durata călătoriilor, la prețuri adecvate; |
| --- | --- |

(e)

îmbunătățirea eficienței și asigurarea unor servicii de transport de înaltă calitate, oferind, în același timp, o capacitate suficientă de transport și reducând durata călătoriilor, la prețuri adecvate;

| (f) | asigurarea unei concurențe echitabile în rândul operatorilor feroviari și stabilirea atât a unor condiții de concurență echitabile, cât și a complementarității între modurile de transport; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea unei concurențe echitabile în rândul operatorilor feroviari și stabilirea atât a unor condiții de concurență echitabile, cât și a complementarității între modurile de transport;

| (g) | asigurarea unui nivel egal de protecție a drepturilor călătorilor în toate modurile diferite de transport și continuarea consolidării acestora, ceea ce va promova atractivitatea transportului feroviar, în special a transportului pentru tineri, și va garanta accesul egal pentru toți prin punerea în aplicare în întregime a Actului european privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

(g)

asigurarea unui nivel egal de protecție a drepturilor călătorilor în toate modurile diferite de transport și continuarea consolidării acestora, ceea ce va promova atractivitatea transportului feroviar, în special a transportului pentru tineri, și va garanta accesul egal pentru toți prin punerea în aplicare în întregime a Actului european privind accesibilitatea;

| (h) | asigurarea și promovarea formării, perfecționării, recalificării și certificării mecanicilor de locomotivă și a personalului feroviar, în concordanță cu nevoile viitoare; |
| --- | --- |

(h)

asigurarea și promovarea formării, perfecționării, recalificării și certificării mecanicilor de locomotivă și a personalului feroviar, în concordanță cu nevoile viitoare;

| (i) | crearea unui cadru pentru a asigura calea către o creștere a investițiilor în servicii competitive pentru călătorii care folosesc transportul feroviar pe distanțe lungi; |
| --- | --- |

(i)

crearea unui cadru pentru a asigura calea către o creștere a investițiilor în servicii competitive pentru călătorii care folosesc transportul feroviar pe distanțe lungi;

| 3. | salută crearea unor servicii-pilot transfrontaliere și invită Comisia să identifice cât mai repede posibil resurse în acest scop și un calendar clar cu etape intermediare și obiective adecvate; |
| --- | --- |

3.

O mai bună punere în aplicare a acquis-ului Uniunii în domeniul feroviar și o interoperabilitate accelerată

| 4. | salută faptul că s-a accelerat procesul de implementare deplină a celui de-al 4-lea pachet feroviar și a specificațiilor tehnice de interoperabilitate (STI); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că implementarea deplină a ERTMS, prin realizarea obiectivelor din propunerea legislativă revizuită de Regulament TEN-T, va contribui la crearea unui spațiu feroviar unic european digital, asigurând o mai mare dezvoltare a unei capacități crescute a rețelei, precum și a unor servicii de transport feroviar sigure, securizate, rapide și eficiente pentru conexiunile transfrontaliere și pe distanțe lungi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că stimularea transportului feroviar pe distanțe lungi trebuie să fie însoțită de integrarea acestuia în diferitele rețele feroviare interregionale, regionale, urbane și periurbane, precum și cu alte moduri și cu rețeaua TEN-T, îmbunătățind astfel mobilitatea „de la ușă la ușă”; subliniază că acest lucru va fi esențial pentru a crește atractivitatea serviciilor de transport feroviar și multimodal de călători; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța accelerării construcției de noi linii feroviare și a promovării în continuare a finalizării proiectelor de infrastructură, inclusiv a podurilor care leagă insulele de continent, pentru a acoperi legăturile care lipsesc în prezent și pentru a îmbunătăți integrarea insulelor cu autostrăzile maritime; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută propunerea Comisiei de a accelera implementarea ERTMS în întreaga Uniune în cadrul revizuirii Regulamentului TEN-T, stabilind în același timp un termen pentru dezafectarea sistemelor vechi din clasa B; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că previzibilitatea în materie de reglementare, inclusiv pentru specificațiile tehnice pentru interoperabilitate, este esențială pentru a încuraja investițiile necesare de la părțile interesate publice și private pentru a îndeplini obiectivele pentru ERTMS și interoperabilitatea la nivelul UE și la nivel național; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este important să se asigure implementarea sincronizată a sistemelor de cale și a unităților de la bord și că este necesar să se îmbunătățească guvernanța ERTMS pentru a asigura o astfel de implementare sincronizată atât la nivel național, cât și la nivelul UE, inclusiv prin proceduri de optimizare și accelerare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază necesitatea de a asigura o finanțare și fonduri rapide, suficiente și eficiente pentru a sprijini investițiile, ceea ce ar trebui să implice autoritățile competente, care vor permite implementarea cât mai rapidă a unităților ERTMS de la bord și a altor standarde STI (14) în serviciile publice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută rolul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (ERA), care este unul dintre pilonii politicii feroviare a Uniunii Europene; subliniază că ERA trebuie să fie finanțată în mod adecvat, astfel încât să poată sprijini obiectivele de finalizare a TEN-T, în special în ceea ce privește tronsoanele transfrontaliere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre să adopte inițiative adecvate pentru a continua să îmbunătățească atractivitatea investirii în ERTMS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită să se depună eforturi pentru a extinde la nivelul UE mersurile coordonate ale trenurilor introduse deja în unele state membre pentru a facilita călătoriile transfrontaliere ușoare și fără sincope pentru toți cetățenii UE; |
| --- | --- |

14.

O infrastructură consolidată pentru transportul feroviar de călători

| 15. | consideră că finalizarea la timp a coridoarelor multimodale și neîntrerupte ale rețelei centrale TEN-T până în 2030 va fi un prim pas către o mai mare integrare a rețelei, este esențială și trebuie să implice eliminarea unor astfel de blocaje și legături lipsă și finalizarea tronsoanelor transfrontaliere; sprijină finalizarea conexiunilor feroviare de mare viteză planificate în cadrul rețelei centrale extinse până în 2040; consideră că ar trebui să fie direcționate investiții prioritare și către dezvoltarea de conexiuni feroviare transfrontaliere de mare viteză pe distanțe lungi, în special în zonele în care, în prezent, nu există nicio infrastructură feroviară de mare viteză; subliniază, în contextul revizuirii orientărilor TEN-T, importanța conectării capitalelor UE prin intermediul unor servicii feroviare de mare viteză accesibile și eficiente și a îmbunătățirii calității infrastructurii; subliniază că noile linii de mare viteză reprezintă un instrument eficient pentru creșterea competitivității transportului feroviar; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța extremă a construirii unei infrastructuri noi pentru a satisface cererea de transport feroviar de mare viteză; reamintește că dublarea traficului feroviar de mare viteză până în 2030 va necesita o creștere de cel puțin 75 % a lungimii actuale a rețelei de 11 526 km (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază rolul TEN-T, al conexiunilor feroviare de calitate și al transportului multimodal în sprijinirea creșterii economice și a incluziunii, în special în regiunile izolate și în zonele cu un decalaj structural semnificativ; invită, prin urmare, Comisia să adopte acțiuni și proiecte pentru a sprijini creșterea conectivității transportului feroviar multimodal local și durabil în zonele periferice și de coastă cu perspective de dezvoltare mai reduse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă finanțarea limitată din partea UE prin Mecanismul pentru interconectarea Europei (2021-2027) (MIE II), care acoperă numai în jur de 5 % din investiția totală necesară pentru a finaliza rețeaua centrală TEN-T (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți utilizarea fondurilor UE în afara Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și a fondurilor de coeziune, inclusiv a MIE, NextGenerationEU, a Mecanismului de redresare și reziliență, a programului Asistență de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU) sau a finanțării din partea Băncii Europene de Investiții (BEI), pentru a asigura investiții masive de înaltă calitate în infrastructuri de transport sustenabile și eficiente, inclusiv în legăturile feroviare de mare viteză care lipsesc. |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că, având în vedere că doar 44 % din locuitorii zonelor frontaliere ale UE au în prezent acces la serviciile feroviare (17) și că adesea nu există soluții adecvate de transport multimodal, pentru ca TEN-T să își joace rolul în promovarea coeziunii socioeconomice și teritoriale pe piața internă a UE, este necesară o conectivitate inteligentă la rețeaua centrală TEN-T și trebuie dezvoltată o mai bună integrare a diferitelor rețele naționale, inclusiv a zonelor rurale, îndepărtate, insulare, periferice și a altor zone defavorizate, pentru a promova dezvoltarea lor socioeconomică; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța legăturilor feroviare transfrontaliere cu regiunea Balcanilor de Vest, Ucraina și Moldova; ia act de faptul că un mecanism eficace și rapid de trecere a frontierei la frontierele externe ale UE este esențial pentru a asigura o conectivitate feroviară de călători fără sincope între UE și țările implicate în procesul de aderare și țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută alternativele promițătoare oferite de trenurile alimentate cu hidrogen și de cele alimentate cu baterii atunci când electrificarea unui tronson feroviar nu este posibilă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină accentul pus de Comisie pe finalizarea nodurilor multimodale de tipul „primul/ultimul kilometru” în nodurile urbane, consolidând astfel conectivitatea feroviară cu transportul aerian, maritim și rutier; reamintește, cu toate acestea, că nodurile urbane mai mici și mai puțin populate ar trebui să aibă conexiuni eficiente cu centre și terminale multimodale situate la distanțe rezonabile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia și statele membre să consolideze rolul strategic al gărilor în cadrul unui sistem de mobilitate integrat și sustenabil, în special prin sprijinirea modernizării gărilor mici; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută consolidarea rolului ERA în certificarea și autorizarea materialului rulant pentru a asigura procese neîntrerupte și la timp, în special pentru conexiunile transfrontaliere, precum și în consolidarea și reducerea numărului de norme naționale; încurajează, de asemenea, atât ERA, cât și statele membre să își accelereze cooperarea în ceea ce privește specificațiile pentru materialul rulant generic; |
| --- | --- |

25.

O disponibilitate suficientă a materialului rulant

| 26. | solicită clarificarea și simplificarea normelor privind ajutoarele de stat în ceea ce privește finanțarea publică a materialului rulant interoperabil pentru transportul transfrontalier și infrastructurile de servicii conexe, precum și pentru serviciile de infrastructură feroviară în orientările revizuite privind sectorul feroviar, inclusiv instrumentele disponibile pentru finanțarea acestor vehicule și punerea în aplicare a Protocolului feroviar de la Luxemburg; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită întreprinderile feroviare să planifice comenzi suficiente de material rulant de mare viteză, în conformitate cu obiectivele Comisiei de a dubla transportul de mare viteză până în 2040; evidențiază, de asemenea, că este necesar ca materialul rulant pentru serviciile care implică trenuri de noapte să fie planificat la timp pentru a facilita reintroducerea trenurilor de noapte; atrage atenția, în plus, asupra faptului că trebuie să se asigure o disponibilitate suficientă a materialului rulant pentru viitoarea refacere planificată a legăturilor feroviare regionale transfrontaliere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | susține că o mai mare siguranță a segmentelor de rută feroviare trebuie să fie însoțită de securitatea tehnologică și mecanică a trenurilor utilizate zilnic pentru transportul de persoane și de mărfuri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează Comisia, în lumina intențiilor declarate de aceasta, să continue studierea și evaluarea posibilității de a crea o rezervă europeană de material rulant, precum și discuțiile cu BEI cu privire la modul de punere în aplicare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea unor cerințe și specificații clare pentru interoperabilitate și a unor investiții suplimentare în materialul rulant; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că aceste investiții sunt critice în special când materialul rulant este modernizat cu aplicații multisistemice necesare pentru a permite operațiuni transfrontaliere și internaționale în mai mult de o singură țară; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă că elaborarea specificațiilor privind materialul rulant generic a fost mutată cu următoarea revizuire a STI, ceea ce a dus la o întârziere de trei ani; îndeamnă statele membre să acorde prioritate cooperării cu ERA pentru a stimula dezvoltarea specificațiilor privind materialul rulant generic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că Platforma de investiții feroviare verzi, lansată recent de BEI, este o inițiativă esențială pentru a sprijini și a stimula investițiile publice și private în proiecte feroviare; încurajează operatorii feroviari, administratorii de infrastructură, autoritățile din domeniul transporturilor și alte părți interesate să acceseze platforma pentru a răspunde nevoilor specifice ale pieței; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită inițiative inovatoare pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și microîntreprinderile; subliniază importanța de a ține cont de nevoile locale, regionale și naționale pentru a consolida și a stimula mediul de afaceri pentru IMM-uri și pentru a crea o legătură cu noua politică industrială de la nivelul UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a vagoanelor de biciclete în trenurile de călători transfrontaliere, astfel cum se prevede în Regulamentul privind drepturile călătorilor din transportul feroviar; |
| --- | --- |

35.

Adaptarea formării și certificării mecanicilor de locomotivă și ale personalului feroviar la nevoile viitoare

| 36. | subliniază că lipsa unei armonizări a certificării mecanicilor de locomotivă poate îngreuna mobilitatea acestora între statele membre și dezvoltarea serviciilor de transport de călători pe distanțe lungi, în special pe tronsoanele transfrontaliere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act de importanța problemei lingvistice pentru mecanicii de locomotivă implicați în călătorii transfrontaliere și invită Comisia să promoveze dezvoltarea de instrumente lingvistice digitale ca soluție accesibilă ca preț pentru a ajuta la depășirea obstacolelor lingvistice și a elimina lacunele existente; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a promova o limbă de lucru unică la nivelul UE, și anume engleza, pentru mecanicii de locomotivă care operează legături feroviare transfrontaliere și pe distanțe lungi de călători care nu vorbesc limbile statelor membre traversate în timpul călătoriei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sprijină formarea lingvistică a personalului feroviar pentru a se asigura că aceștia pot deservi în mod corespunzător toți călătorii; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța unei strategii europene clare în domeniul competențelor pentru a elimina barierele tehnice și operaționale persistente care împiedică traficul transfrontalier; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază relevanța noii strategii industriale pentru Europa în sprijinirea recalificării și perfecționării mecanicilor de locomotivă, în special în ceea ce privește noile competențe digitale; subliniază și importanța asigurării unor rate de ocupare a forței de muncă și a egalității de șanse pentru toți; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că Directiva (UE) 2016/798 (18) privind siguranța feroviară prevede certificarea specifică a personalului însoțitor; consideră că este nevoie de personal calificat nu numai pentru a îmbunătăți serviciul feroviar, ci mai ales pentru a asigura siguranța transportului feroviar în toate aspectele sale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită inițiative suplimentare pentru a încuraja femeile să practice profesii din sectorul feroviar; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită inițiative suplimentare pentru ca tinerii și forța de muncă din IMM-uri să dobândească competențele și cunoștințele relevante; |
| --- | --- |

44.

Utilizarea mai eficientă a rețelelor

| 45. | subliniază importanța asigurării unei mai bune utilizări a rețelei, în special în cadrul TEN-T, și solicită măsuri pentru a fluidiza fluxul de pasageri, inclusiv stabilirea de noduri de tranzit și terminale de-a lungul rutelor de mare viteză, și pentru a face ca trenurile de noapte să devină o opțiune mai atractivă; subliniază că aceste măsuri necesită o cooperare strânsă pe liniile de trafic mixt în ceea ce privește conceperea acordurilor privind transportul de călători și de mărfuri, pentru a preveni blocajele și congestionarea liniilor de cale ferată, care subminează performanța întregii rețele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că disponibilitatea capacității și absența blocajelor sunt esențiale pentru o utilizare eficientă a rețelei și pentru a crește ponderea de transport feroviar modal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | încurajează statele membre să ofere o perspectivă multianuală în ceea ce privește finanțarea infrastructurii lor pentru a permite întreținerea și dezvoltarea planificată și coordonată la nivel internațional a infrastructurii, pentru a reduce restricțiile temporare de capacitate și pentru a îmbunătăți fiabilitatea transportului feroviar internațional; |
| --- | --- |

47.

| 48. | încurajează Comisia să utilizeze „indicele de conectivitate”, pe care îl elaborează în prezent pentru identificarea exactă a necesarului de investiții în infrastructură cu scopul de a asigura efectul de rețea; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază rolul digitalizării, necesitatea unei securități cibernetice adecvate și a unei mai bune coordonări, în special pentru traficul feroviar transfrontalier; subliniază, în această privință, necesitatea unei mai bune coordonări în așa fel încât capacitatea să fie gestionată în toate rețelele statelor membre, cu scopul de a îmbunătăți utilizarea capacității disponibile; solicită, prin urmare, o mai mare armonizare a procedurilor și a criteriilor pentru planificarea și alocarea capacității, precum și interoperabilitatea completă a instrumentelor digitale; solicită Comisiei să ia în considerare crearea unor mecanisme de coordonare pentru o mai bună integrare a traficului feroviar transfrontalier în traficul național și, prin urmare, pentru o gestionare mai eficientă a capacității feroviare atât pentru călători, cât și pentru trenurile de marfă; |
| --- | --- |

49.

| 50. | insistă asupra necesității unei alocări transfrontaliere mai eficiente a căii ferate; |
| --- | --- |

50.

Stabilirea unor tarife adecvate pentru accesul la calea ferată

| 51. | salută planurile viitoare ale Comisiei de a publica orientări pentru stabilirea taxelor de acces la calea ferată și de a încuraja reducerea taxelor de acces la calea ferată pentru crearea de servicii transfrontaliere, precum și transparența calculării acestora; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reiterează importanța taxelor de acces la calea ferată ca factor decisiv care influențează piața feroviară; invită Comisia să propună recomandări privind tarifele de infrastructură specifice pentru trenurile de noapte în viitoarele orientări; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază importanța unor prețuri echitabile și adecvate pentru accesul la calea ferată pentru toți operatorii, garantând, în același timp, un tratament egal pentru operatorii tradiționali și cei noi și că rețelele de infrastructură sunt finanțate în mod adecvat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că taxarea accesului la calea ferată este un flux de venituri relevant pentru administratorii de infrastructură și reamintește că un calcul pentru tarifele de cale ferată se bazează pe deficitul cauzat de lipsa unei capacități suficiente de infrastructură (19); |
| --- | --- |

54.

Simplificarea utilizării sistemului de emitere a biletelor și a accesului la sistemul feroviar

| 55. | recunoaște că creșterea atractivității serviciilor de transport feroviar de călători pe distanțe lungi necesită:






  (a) | sisteme inteligente de emitere a biletelor mai accesibile pentru a facilita planificarea călătoriilor multimodale: un proces unic prin care călătorii să poată căuta, selecta și cumpăra serviciile lor feroviare, cu opțiunea unei vânzări cu amănuntul imparțiale a biletelor, ceea ce înseamnă că toate biletele operatorilor feroviari trebuie fie vândute prin toate canalele de comercializare de bilete; căutarea și promovarea unui sistem de emitere directă a biletelor care, prin felul în care a fost conceput, oferă deja posibilitatea unei eventuale introduceri a unui sistem de emitere a biletelor multimodale, în scopul de a obține un proces continuu de emitere a biletelor; |
| --- | --- | --- |

55.

(a)

sisteme inteligente de emitere a biletelor mai accesibile pentru a facilita planificarea călătoriilor multimodale: un proces unic prin care călătorii să poată căuta, selecta și cumpăra serviciile lor feroviare, cu opțiunea unei vânzări cu amănuntul imparțiale a biletelor, ceea ce înseamnă că toate biletele operatorilor feroviari trebuie fie vândute prin toate canalele de comercializare de bilete; căutarea și promovarea unui sistem de emitere directă a biletelor care, prin felul în care a fost conceput, oferă deja posibilitatea unei eventuale introduceri a unui sistem de emitere a biletelor multimodale, în scopul de a obține un proces continuu de emitere a biletelor;

| (b) | protecția adecvată a pasagerilor în caz de întârziere sau de pierdere a legăturii: indiferent dacă au rezervat un bilet direct sau separat, călătorii ar trebui să beneficieze cel puțin de continuarea călătoriei, care este un factor-cheie în alegerea modului de transport; |
| --- | --- |

(b)

protecția adecvată a pasagerilor în caz de întârziere sau de pierdere a legăturii: indiferent dacă au rezervat un bilet direct sau separat, călătorii ar trebui să beneficieze cel puțin de continuarea călătoriei, care este un factor-cheie în alegerea modului de transport;

| 56. | solicită ca biletele de tren să indice în mod clar informațiile despre amprenta de CO2 a călătoriei rezervate care sunt deja disponibile publicului (de exemplu, pe site-uri precum EcoPassenger) pentru a încuraja și mai mult tranziția modală prin intermediul unei planificări bine informate a mobilității; |
| --- | --- |

56.

| 57. | așteaptă cu interes viitoarea propunere a Comisiei privind serviciile digitale de mobilitate multimodală (MDMS), care are scopul de a îmbunătăți în continuare accesul, disponibilitatea și schimbul de date privind călătoriile, precum și de a facilita încheierea de acorduri comerciale echitabile, ambele principii fiind esențiale pentru toți participanții la piață; subliniază necesitatea cooperării între întreprinderile feroviare și vânzătorii de bilete pentru a îmbunătăți distribuția biletelor, stabilind condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii pentru schimbul de date prin intermediul unor formate care pot fi citite automat, bazate pe standarde deschise, prin interfețe de programare a aplicațiilor (API), cu dispoziții specifice pentru situațiile în care serviciile sunt întrerupte și/sau anulate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază importanța asigurării unor prețuri echitabile, ușor de accesat, abordabile și avantajoase ale biletelor pentru toate categoriile de pasageri, inclusiv pentru cei mai vulnerabili, precum și importanța accesibilității platformelor și a vânzătorilor de bilete, în special pentru călătorii în vârstă, precum și pentru persoanele cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază necesitatea unei abordări cuprinzătoare, cu etape clare de punere în aplicare, pentru a facilita accesul la conexiuni multimodale, pe baza unor soluții intermodale care să fie adecvate scopului; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să continue să monitorizeze respectarea noului Regulament privind drepturile călătorilor din transportul feroviar; |
| --- | --- |

60.

Condiții de concurență echitabile cu alte moduri de transport

| 61. | consideră că ar trebui explorate toate căile posibile pentru a asigura condiții de concurență echitabile cu alte moduri de transport; salută anunțul Comisiei prin care declară că va evalua o scutire de TVA la nivelul UE pentru serviciile feroviare internaționale și revizuirea și simplificarea normelor privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că pasagerii ar trebui să aibă la dispoziție informații transparente pentru a face alegeri mai sustenabile și că inițiativa „CountEmission EU” ar putea contribui la stabilirea unui cadru pentru compararea emisiilor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită statele membre să optimizeze utilizarea fondurilor publice pentru a îmbunătăți transportul public, de exemplu, serviciile feroviare, care poate transporta un număr mare de călători și poate răspunde cererii tot mai mari de transport; |
| --- | --- |

63.

Obligații de serviciu public pentru a promova transportul colectiv transfrontalier și/sau multimodal sustenabil

| 64. | subliniază rolul esențial pe care îl joacă transportul feroviar în menținerea funcționării transportului chiar și în situații de criză, prin primirea unor afluxuri enorme de călători în perioade scurte; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că contractele de servicii publice, alături de o ameliorare clară a unui cadrul pentru un acces nediscriminatoriu pe piață pentru serviciile comerciale, pot juca un rol esențial în promovarea continuității serviciilor transfrontaliere pentru cetățenii europeni și în îmbunătățirea legăturilor cu destinații interesante, cum ar fi destinațiile turistice și istorice, prin furnizarea de servicii feroviare care contribuie la menținerea unei rețele feroviare dense, constante, fiabile și de calitate, inclusiv către destinații mai puțin atractive; |
| --- | --- |

65.

| 66. | consideră că obligațiile de serviciu public, alături de un cadru îmbunătățit și echitabil privind piața, pot promova utilizarea transportului feroviar, inclusiv în transportul de călători pe distanțe lungi, în special în cazul disfuncționalităților pieței pe secțiunile transfrontaliere, în special pe rutele de tipul „ultimul kilometru”, eventual în combinație cu alte segmente profitabile ale rețelei; |
| --- | --- |

66.

Capacitarea tinerilor

| 67. | invită Comisia și statele membre să mențină ritmul din Anul european al căilor ferate 2021 și în Anul european al tineretului 2022, încurajând tinerii să călătorească cu trenul și atrăgându-i să aleagă profesiile din sectorul feroviar, unde există un deficit de competențe determinat de inovare și digitalizare în scopul de a asigura niveluri de salarizare și condiții de muncă adecvate; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că o rețea feroviară europeană de mare viteză unică este importantă pentru a conecta oamenii, inclusiv tinerii; consideră că accesul la educație și la locuri de muncă va îmbunătăți coeziunea în Europa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută inițiativele planificate ale Comisiei de a face ca furnizarea de servicii de transport transfrontalier cu trenuri de noapte să fie mai ușoară și, de asemenea, încurajează întreprinderile feroviare să valorifice la maximum potențialul trenurilor de noapte; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  JO L 151, 7.6.2019, p. 70.

(2)  JO L 343, 14.12.2012, p. 32.

(3)  JO L 348, 20.12.2013, p. 1.

(4)  JO L 258, 20.7.2021, p. 1.

(5)  JO C 456, 10.11.2021, p. 47.

(6)  JO C 99, 1.3.2022, p. 2.

(7)  JO L 462, 28.12.2021, p. 1.

(8)  JO L 172, 17.5.2021, p. 1.

(9)  Comisia Europeană, Direcția Generală Mobilitate și Transporturi, EU transport in figures: statistical pocketbook 2021 (Transporturile din UE în cifre – anuar statistic 2018), Oficiul pentru Publicații, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640).

(14)  Specificațiile tehnice de interoperabilitate (STI) definesc standardele tehnice și operaționale pentru a asigura interoperabilitatea sistemului feroviar al Uniunii Europene. STI pentru subsistemul de aplicații telematice (TAP) privește aplicațiile pentru servicii destinate călătorilor, inclusiv sisteme care furnizează călătorilor informații înaintea călătoriei și în timpul acesteia, pentru sisteme de rezervare și de plată, gestionarea bagajelor și a conexiunilor între trenuri și cu alte moduri de transport.

(15)  Fișa informativă a Comunității Căilor Ferate Europene și a Gestionarilor de Infrastructură intitulată „A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality” (O rețea TEN-T pentru ca tranziția modală și Pactul verde european să devină realitate), Bruxelles, decembrie 2021.

(16)  Ibidem.

(17)  Medeiros, E. et al., „Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case” (Stimularea regiunilor transfrontaliere prin îmbunătățirea serviciilor de transport transfrontalier. Cazul european), Studii de caz privind politica în domeniul transporturilor, 9 (2021), martie 2021.

(18)  Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind siguranța feroviară (reformare) (JO L 138, 26.5.2016, p. 102).

(19)  Comisia Europeană, Direcția Generală Mobilitate și Transporturi, „Long-distance cross-border passenger rail services: final report” (Servicii de transport feroviar transfrontalier de călători pe distanțe lungi: raport final), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Decalajul digital: diferențele sociale create de digitalizare

Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la decalajul digital: diferențele sociale create de digitalizare (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (3) și articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (3) și articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, articolul 67 alineatul (4), articolul 114 alineatul (3), articolele 153, 165, articolul 169 alineatul (1) și articolul 174, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, articolul 67 alineatul (4), articolul 114 alineatul (3), articolele 153, 165, articolul 169 alineatul (1) și articolul 174,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 și 52, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 și 52,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și, în special, articolul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și, în special, articolul 14,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 3, 17 și 20 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 3, 17 și 20 ale acestuia,

| — | având în vedere definiția „decalajului digital” a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), care se referă la decalajul dintre persoane fizice, gospodării, întreprinderi și zone geografice la diferite niveluri socioeconomice, atât în ceea ce privește posibilitățile lor de acces la tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC), cât și în ceea ce privește utilizarea internetului pentru o gamă largă de activități (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere definiția „decalajului digital” a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), care se referă la decalajul dintre persoane fizice, gospodării, întreprinderi și zone geografice la diferite niveluri socioeconomice, atât în ceea ce privește posibilitățile lor de acces la tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC), cât și în ceea ce privește utilizarea internetului pentru o gamă largă de activități (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la susținerea drepturilor consumatorilor pe piața unică digitală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la susținerea drepturilor consumatorilor pe piața unică digitală (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (3) (PSD2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (3) (PSD2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (4),

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2018/389 al Comisiei din 27 noiembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la standardele tehnice de reglementare pentru autentificarea strictă a clienților și standardele deschise, comune și sigure de comunicare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2018/389 al Comisiei din 27 noiembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la standardele tehnice de reglementare pentru autentificarea strictă a clienților și standardele deschise, comune și sigure de comunicare (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (6),

| — | având în vedere studiul din 2020 al Băncii Centrale Europene (BCE) privind metodele de plată preferate de consumatorii din zona euro (SPACE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2020 al Băncii Centrale Europene (BCE) privind metodele de plată preferate de consumatorii din zona euro (SPACE),

| — | având în vedere articolul publicat în numărul 5 din 2022 al Buletinului economic al BCE intitulat „Garantarea libertății de alegere a plăților: accesul la numerar în zona euro”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul publicat în numărul 5 din 2022 al Buletinului economic al BCE intitulat „Garantarea libertății de alegere a plăților: accesul la numerar în zona euro”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

| — | având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a programului de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital” (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a programului de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital” (COM(2021)0574),

| — | având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei din mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei din mai 2022,

| — | având în vedere deliberările referitoare la petiția nr. 1123/2021 ce au avut loc în cadrul reuniunii Comisiei pentru petiții din 17 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările referitoare la petiția nr. 1123/2021 ce au avut loc în cadrul reuniunii Comisiei pentru petiții din 17 mai 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (7),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, a căror atingere va presupune reducerea decalajului digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, a căror atingere va presupune reducerea decalajului digital,

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit o petiție în care se exprimă o îngrijorare îndreptățită în legătură cu imposibilitatea de a accesa servicii bancare de bază, cum ar fi confirmarea unei plăți sau accesul la un cont bancar personal, fără a avea un telefon mobil, în pofida faptului că nu există nicio obligație legală de a deține un astfel de dispozitiv; întrucât există un decalaj între persoanele care utilizează din ce în ce mai mult mijloacele digitale de plată și alte persoane care nu pot să le utilizeze sau sunt reticente să o facă; întrucât această petiție ridică problema mai amplă a impactului digitalizării asupra cetățenilor, clienților și utilizatorilor de servicii publice și private; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit o petiție în care se exprimă o îngrijorare îndreptățită în legătură cu imposibilitatea de a accesa servicii bancare de bază, cum ar fi confirmarea unei plăți sau accesul la un cont bancar personal, fără a avea un telefon mobil, în pofida faptului că nu există nicio obligație legală de a deține un astfel de dispozitiv; întrucât există un decalaj între persoanele care utilizează din ce în ce mai mult mijloacele digitale de plată și alte persoane care nu pot să le utilizeze sau sunt reticente să o facă; întrucât această petiție ridică problema mai amplă a impactului digitalizării asupra cetățenilor, clienților și utilizatorilor de servicii publice și private;

| B. | întrucât numerarul este instrumentul de plată utilizat cel mai frecvent în zona euro; întrucât, potrivit unor date recente ale BCE, numărul total al bancomatelor din zona euro a scăzut cu 4,2 %, ajungând la 0,28 milioane în 2021 (8); întrucât, în paralel, s-a înregistrat o scădere a numărului de sucursale bancare pe cap de locuitor în zona euro; întrucât 127 de miliarde EUR au fost alocate pentru reforme și investiții legate de domeniul digital în planurile naționale de redresare și reziliență (9); întrucât statele membre au înregistrat progrese în eforturile lor de digitalizare în timpul pandemiei de COVID-19, dar încă au dificultăți să reducă lacunele în ceea ce privește competențele digitale și transformarea digitală a întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

B.

întrucât numerarul este instrumentul de plată utilizat cel mai frecvent în zona euro; întrucât, potrivit unor date recente ale BCE, numărul total al bancomatelor din zona euro a scăzut cu 4,2 %, ajungând la 0,28 milioane în 2021 (8); întrucât, în paralel, s-a înregistrat o scădere a numărului de sucursale bancare pe cap de locuitor în zona euro; întrucât 127 de miliarde EUR au fost alocate pentru reforme și investiții legate de domeniul digital în planurile naționale de redresare și reziliență (9); întrucât statele membre au înregistrat progrese în eforturile lor de digitalizare în timpul pandemiei de COVID-19, dar încă au dificultăți să reducă lacunele în ceea ce privește competențele digitale și transformarea digitală a întreprinderilor mici și mijlocii;

| C. | întrucât Comisia pentru petiții a primit o petiție în care se exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că majoritatea furnizorilor de servicii pun la dispoziție informații doar online și adesea numai prin canale compatibile cu telefoanele inteligente, ceea ce dezavantajează persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități, persoanele cu venituri mici, persoanele fără competențe digitale și persoanele cu acces limitat la internet; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia pentru petiții a primit o petiție în care se exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că majoritatea furnizorilor de servicii pun la dispoziție informații doar online și adesea numai prin canale compatibile cu telefoanele inteligente, ceea ce dezavantajează persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități, persoanele cu venituri mici, persoanele fără competențe digitale și persoanele cu acces limitat la internet;

| D. | întrucât, deși digitalizarea și buna utilizare a instrumentelor digitale au adus numeroase beneficii și posibilități economice și societale, au apărut o serie de probleme etice, juridice și în materie de muncă, care pot cauza dezavantaje grave sau pot aduce prejudicii persoanelor și societății în ansamblu; întrucât potențialul noilor tehnologii este ambivalent, deoarece, în funcție de modul în care sunt utilizate și reglementate, acestea pot fie să contribuie la crearea unei societăți mai favorabile incluziunii și la reducerea inegalităților, fie să amplifice inegalitățile existente și să creeze noi forme de discriminare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, deși digitalizarea și buna utilizare a instrumentelor digitale au adus numeroase beneficii și posibilități economice și societale, au apărut o serie de probleme etice, juridice și în materie de muncă, care pot cauza dezavantaje grave sau pot aduce prejudicii persoanelor și societății în ansamblu; întrucât potențialul noilor tehnologii este ambivalent, deoarece, în funcție de modul în care sunt utilizate și reglementate, acestea pot fie să contribuie la crearea unei societăți mai favorabile incluziunii și la reducerea inegalităților, fie să amplifice inegalitățile existente și să creeze noi forme de discriminare;

| E. | întrucât digitalizarea are un impact profund asupra vieții sociale, economice, politice și culturale cotidiene a cetățenilor, lucrătorilor și consumatorilor și afectează toate domeniile societății; întrucât digitalizarea se află la originea mai multor diferențe sociale, cu apariția unui nou decalaj digital, nu numai între zonele urbane bine conectate și zonele rurale și îndepărtate, ci și între cei care pot beneficia pe deplin de un spațiu digital îmbogățit, accesibil și sigur, cu o gamă largă de servicii, și cei care nu o pot face; întrucât utilizarea tot mai răspândită a plăților digitale, inclusiv a cardurilor, portofelelor digitale sau aplicațiilor mobile, face ca unii comercianți cu amănuntul să nu mai accepte numerar; |
| --- | --- |

E.

întrucât digitalizarea are un impact profund asupra vieții sociale, economice, politice și culturale cotidiene a cetățenilor, lucrătorilor și consumatorilor și afectează toate domeniile societății; întrucât digitalizarea se află la originea mai multor diferențe sociale, cu apariția unui nou decalaj digital, nu numai între zonele urbane bine conectate și zonele rurale și îndepărtate, ci și între cei care pot beneficia pe deplin de un spațiu digital îmbogățit, accesibil și sigur, cu o gamă largă de servicii, și cei care nu o pot face; întrucât utilizarea tot mai răspândită a plăților digitale, inclusiv a cardurilor, portofelelor digitale sau aplicațiilor mobile, face ca unii comercianți cu amănuntul să nu mai accepte numerar;

| F. | întrucât reducerea utilizării tranzacțiilor în numerar ar putea duce la deteriorarea infrastructurii de numerar și, prin urmare, ar putea reduce accesul persoanelor la numerar; întrucât este necesar să se remedieze fără întârziere deficiențele în ceea ce privește accesul la numerar și să se ofere libertatea de alegere a plății; |
| --- | --- |

F.

întrucât reducerea utilizării tranzacțiilor în numerar ar putea duce la deteriorarea infrastructurii de numerar și, prin urmare, ar putea reduce accesul persoanelor la numerar; întrucât este necesar să se remedieze fără întârziere deficiențele în ceea ce privește accesul la numerar și să se ofere libertatea de alegere a plății;

| G. | întrucât utilizarea excesivă a dispozitivelor tehnologice poate agrava fenomenele de sănătate psihică și fizică cum ar fi izolarea, problemele legate de dependența de tehnologie, privarea de somn, epuizarea emoțională, anxietatea și epuizarea cauzată de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât utilizarea excesivă a dispozitivelor tehnologice poate agrava fenomenele de sănătate psihică și fizică cum ar fi izolarea, problemele legate de dependența de tehnologie, privarea de somn, epuizarea emoțională, anxietatea și epuizarea cauzată de muncă;

| H. | întrucât digitalizarea poate afecta negativ persoanele care nu au suficiente competențe digitale sau care nu au acces la o conexiune la internet sau la dispozitive digitale; întrucât aceasta poate accentua diferențele sociale prin reducerea posibilității unor lucrători de a obține locuri de muncă de calitate; întrucât este necesar să se ridice problema impactului negativ al digitalizării serviciilor publice și private asupra lucrătorilor și persoanelor, cum ar fi persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități, cetățenii cu venituri mici, defavorizați din punct de vedere social sau șomeri, migranții și refugiații sau persoanele din zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

H.

întrucât digitalizarea poate afecta negativ persoanele care nu au suficiente competențe digitale sau care nu au acces la o conexiune la internet sau la dispozitive digitale; întrucât aceasta poate accentua diferențele sociale prin reducerea posibilității unor lucrători de a obține locuri de muncă de calitate; întrucât este necesar să se ridice problema impactului negativ al digitalizării serviciilor publice și private asupra lucrătorilor și persoanelor, cum ar fi persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități, cetățenii cu venituri mici, defavorizați din punct de vedere social sau șomeri, migranții și refugiații sau persoanele din zonele rurale și îndepărtate;

| I. | întrucât indicatorul UE privind competențele digitale se ridică în prezent la doar 56 %; întrucât obiectivele digitale ale UE urmăresc ca acest indicator privind competențele să crească la 80 % până în 2030 (10); întrucât pandemia a accentuat inegalitățile existente, inclusiv decalajul digital, făcând imperios necesară garantarea faptului că toți cetățenii și întreprinderile europene pot profita de transformarea digitală pentru o viață mai bună, mai sigură și mai prosperă; întrucât pandemia a demonstrat efectele decalajului digital în educație, unii profesori și elevi aflându-se în afara procesului din cauză că nu au suficiente competențe tehnologice și digitale și un acces insuficient la echipamente; |
| --- | --- |

I.

întrucât indicatorul UE privind competențele digitale se ridică în prezent la doar 56 %; întrucât obiectivele digitale ale UE urmăresc ca acest indicator privind competențele să crească la 80 % până în 2030 (10); întrucât pandemia a accentuat inegalitățile existente, inclusiv decalajul digital, făcând imperios necesară garantarea faptului că toți cetățenii și întreprinderile europene pot profita de transformarea digitală pentru o viață mai bună, mai sigură și mai prosperă; întrucât pandemia a demonstrat efectele decalajului digital în educație, unii profesori și elevi aflându-se în afara procesului din cauză că nu au suficiente competențe tehnologice și digitale și un acces insuficient la echipamente;

| J. | întrucât se estimează că 87 de milioane de persoane din UE au o formă de dizabilitate (11); întrucât accesibilitatea formularelor online este adesea neglijată, astfel încât este posibil ca utilizatorii care se bazează pe un cititor de ecran să nici nu poată să detecteze butonul de trimitere; întrucât accesibilitatea internetului ar trebui asigurată astfel încât să permită tuturor, inclusiv persoanelor cu dizabilități, să perceapă internetul, să îl înțeleagă, să navigheze pe acesta și să interacționeze cu el; |
| --- | --- |

J.

întrucât se estimează că 87 de milioane de persoane din UE au o formă de dizabilitate (11); întrucât accesibilitatea formularelor online este adesea neglijată, astfel încât este posibil ca utilizatorii care se bazează pe un cititor de ecran să nici nu poată să detecteze butonul de trimitere; întrucât accesibilitatea internetului ar trebui asigurată astfel încât să permită tuturor, inclusiv persoanelor cu dizabilități, să perceapă internetul, să îl înțeleagă, să navigheze pe acesta și să interacționeze cu el;

| K. | întrucât protecția efectivă a datelor cu caracter personal, a vieții private și a bunurilor, securitatea rețelelor și a produselor electronice, precum și percepția cetățenilor potrivit căreia datele, viața lor privată și bunurile lor sunt protejate și sigure sunt fundamentale pentru a asigura încrederea cetățenilor și pentru a-i face să își depășească reticența de a utiliza serviciile digitale; |
| --- | --- |

K.

întrucât protecția efectivă a datelor cu caracter personal, a vieții private și a bunurilor, securitatea rețelelor și a produselor electronice, precum și percepția cetățenilor potrivit căreia datele, viața lor privată și bunurile lor sunt protejate și sigure sunt fundamentale pentru a asigura încrederea cetățenilor și pentru a-i face să își depășească reticența de a utiliza serviciile digitale;

| L. | întrucât propunerea de declarație europeană privind drepturile și principiile digitale din 26 ianuarie 2022 (COM(2022)0027) subliniază că oricine ar trebui să poată alege efectiv ce servicii digitale să utilizeze pe baza unor informații obiective, transparente și fiabile; |
| --- | --- |

L.

întrucât propunerea de declarație europeană privind drepturile și principiile digitale din 26 ianuarie 2022 (COM(2022)0027) subliniază că oricine ar trebui să poată alege efectiv ce servicii digitale să utilizeze pe baza unor informații obiective, transparente și fiabile;

| M. | întrucât Conferința privind viitorul Europei a abordat problema educației digitale, recomandând ca UE să depună eforturi pentru ca tehnologia să devină mai accesibilă pentru generația mai în vârstă prin promovarea de programe și inițiative, de exemplu sub formă de cursuri adaptate nevoilor membrilor acesteia; întrucât UE ar trebui să garanteze dreptul de a utiliza digitalizarea pentru cei care o doresc și să propună alternative pentru cei care nu o doresc; |
| --- | --- |

M.

întrucât Conferința privind viitorul Europei a abordat problema educației digitale, recomandând ca UE să depună eforturi pentru ca tehnologia să devină mai accesibilă pentru generația mai în vârstă prin promovarea de programe și inițiative, de exemplu sub formă de cursuri adaptate nevoilor membrilor acesteia; întrucât UE ar trebui să garanteze dreptul de a utiliza digitalizarea pentru cei care o doresc și să propună alternative pentru cei care nu o doresc;

| N. | întrucât 5,3 % dintre copiii de vârstă școlară din Europa sunt defavorizați din punct de vedere digital, observându-se diferențe mari între țările UE (12), iar copiii ale căror familii trăiesc în condiții de sărăcie sau suferă privațiuni materiale grave și care nu își pot permite să aibă un calculator și/sau să aibă o conexiune la internet sunt cei mai afectați, |
| --- | --- |

N.

întrucât 5,3 % dintre copiii de vârstă școlară din Europa sunt defavorizați din punct de vedere digital, observându-se diferențe mari între țările UE (12), iar copiii ale căror familii trăiesc în condiții de sărăcie sau suferă privațiuni materiale grave și care nu își pot permite să aibă un calculator și/sau să aibă o conexiune la internet sunt cei mai afectați,

| 1. | este preocupat de persistența decalajului digital, deoarece acesta rămâne departe de a fi eliminat și prezintă probleme semnificative în ceea ce privește utilizarea internetului și a telefoanelor mobile, precum și în ceea ce privește furnizarea de servicii publice și private exclusiv prin canale digitale; reamintește că digitalizarea poate genera diferențe socioeconomice între oameni și între țări, deoarece necesită investiții și infrastructuri foarte costisitoare pentru regiunile mai puțin dezvoltate și zonele rurale; solicită o examinare atentă a nevoilor oamenilor în ceea ce privește evoluțiile digitale și inovarea, în special a nevoilor grupurilor vulnerabile, pentru a evalua modul în care acestea pot beneficia de aceste noi tehnologii; subliniază că tranziția digitală trebuie să aibă loc într-un mod care să aducă beneficii tuturor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă că multe persoane fie nu utilizează regulat serviciile digitale, fie se simt nesigure în efectuarea tranzacțiilor online, întrucât acest lucru poate avea un impact negativ semnificativ asupra vieții lor personale, asupra situației lor economice și sociale și asupra drepturilor lor fundamentale, inclusiv asupra protecției datelor lor cu caracter personal și asupra altor aspecte legate de securitatea informatică; regretă existența unor bariere care împiedică în special cetățenii vulnerabili, persoanele cu un nivel mai redus de educație, persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități, persoanele cu dificultăți de învățare și persoanele cu venituri mici să participe plenar la o lume în care serviciile de bază, cum ar fi serviciile bancare sau administrative, sunt digitale, deoarece riscă să fie excluse din societate și să piardă șanse economice; subliniază că este important să se ofere tuturor posibilitatea de a se adapta la schimbările generate de digitalizare, în special prin educația digitală timpurie, programe de învățământ digitale actualizate, învățarea pe tot parcursul vieții sau recalificarea și perfecționarea profesională, pentru a combate excluziunea digitală, a depăși decalajul digital din societate și a permite incluziunea tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că utilizarea diferitelor servicii de plată variază considerabil de la un stat membru la altul, precum și în interiorul statelor membre; observă că mulți cetățeni continuă să se bazeze pe numerar ca unică opțiune de plată; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște că plățile fără numerar și DSP2 au adus o serie de avantaje pieței unice, inclusiv reducerea fraudei, câștiguri economice pentru întreprinderile mici și disponibilitatea unei game mai largi de produse; invită Comisia să examineze, cu ocazia revizuirii cuprinzătoare a aplicării și a impactului DSP2, modalitățile de a spori și mai mult securitatea plăților digitale și de a combate frauda în domeniul plăților, inclusiv înșelăciunile online, precum și de a asigura protecția consumatorilor, ținând seama, în același timp, de nevoile speciale ale cetățenilor și garantând că fiecare persoană are posibilitatea de a alege metodele de plată; subliniază importanța protecției datelor cu caracter personal și a vieții private, în special pentru persoanele care nu sunt familiarizate cu securitatea datelor online; subliniază că trebuie incluse dispoziții pentru a garanta interfețe software ușor de utilizat pentru opțiunile de plată digitale, standarde ridicate de protecție a datelor și interoperabilitate a datelor, confortul clienților și accesul efectiv la numerar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că cadrul de reglementare al UE trebuie să asigure faptul că digitalizarea este focalizată asupra factorului uman și că drepturile fundamentale sunt pe deplin respectate în economia digitală, în special în ceea ce îi privește pe lucrători; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că viața democratică și serviciile publice online trebuie să fie incluzive și complet accesibile tuturor și că discriminarea tehnologică este o formă de sărăcie și de excluziune socială care îi privează pe unii cetățeni de resurse esențiale pentru dezvoltare și crearea de bogăție; subliniază că toată lumea ar trebui să beneficieze de un mediu digital de cea mai bună calitate, cu servicii și instrumente ușor de utilizat, eficiente și personalizate, care să ofere standarde ridicate de securitate și confidențialitate, asigurând, în același timp, garanții împotriva oricărei posibile discriminări în accesul la serviciile de bază care necesită utilizarea competențelor digitale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că multe servicii zilnice ar trebui să ofere o soluție nedigitală pentru a răspunde nevoilor cetățenilor care nu au competențele sau cunoștințele necesare pentru a utiliza serviciile online, celor care doresc să utilizeze servicii offline sau celor care nu au acces la dispozitive și aplicații digitale; în acest sens, insistă asupra menținerii unui echilibru între mediul online și cel offline; invită administrațiile publice și întreprinderile să fie incluzive și să își conceapă serviciile online într-un mod ușor de înțeles, astfel încât acestea să poată fi accesate și utilizate de persoane de toate vârstele și cu toate nivelurile de educație, contribuind astfel la eliminarea disparităților din societățile noastre, disparități care persistă din cauza accesului inegal la tehnologie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea de a lua măsuri în privința decalajului digital și a excluziunii financiare a grupurilor sociale vulnerabile, astfel încât transformarea digitală să nu neglijeze pe nimeni, în special pe cei care sunt cei mai expuși riscului de a nu avea competențele digitale de care au nevoie pentru a valorifica la maximum potențialul digitalizării serviciilor publice și private, permițând astfel includerea tuturor cetățenilor în societatea digitală, indiferent de venit, situație socială, localizare geografică, stare de sănătate sau vârstă; subliniază că, întrucât persoanele aflate în situațiile cele mai precare sunt cele mai susceptibile să se bazeze pe proceduri administrative pentru a-și accesa drepturile financiare, ar trebui puse în practică mai multe inițiative pentru a facilita accesul la tehnologie, inclusiv programe de alfabetizare digitală, și reiterează importanța educației și a învățării continue pentru a dezvolta competențele necesare în era digitală și pentru a combate excluziunea digitală; |
| --- | --- |

8.

| 9. | este preocupat de scăderea prezenței fizice a serviciilor publice, în special în zonele rurale și la periferia orașelor; subliniază că este extrem de important să se mențină spații fizice pentru toate serviciile publice, pe lângă dezvoltarea serviciilor online; solicită să se ia măsuri pentru a promova o protecție specială a accesului tuturor la serviciile de bază, fără discriminare din cauza insuficientei stăpâniri a tehnologiei; pledează pentru un model de servicii pentru clienți centrat pe factorul uman, care să nu neglijeze pe nimeni; subliniază că, în ceea ce privește accesul la serviciile publice în format digital, este important să se renunțe la abordarea conform căreia o parte din activitatea administrativă este transferată utilizatorului, iar acest transfer de sarcini este însoțit de un transfer de responsabilitate și de obligația utilizatorului de a învăța cum să utilizeze tehnologia digitală, de a fi autonom și de a respecta așteptările administrației de a fi un utilizator-model; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită adoptarea unui model al activității administrației publice bazat pe libertatea fiecărui utilizator de a alege modul în care interacționează cu administrația și subliniază necesitatea de a se lua măsuri pentru a îmbunătăți proiectarea și intrarea în funcțiune site-urilor web publice pentru a depăși problemele de accesibilitate și pentru a oferi sprijinul juridic, tehnic și administrativ de care au nevoie utilizatorii pentru a utiliza independent aceste site-uri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște că aplicarea acestui model de servicii publice necesită resurse umane, tehnice și economice și reamintește că fondurile UE, în special fondurile NextGenerationEU, ar putea reprezenta o mare șansă pentru realizarea acestei tranziții; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este conștient de efectele pe care autentificarea strictă a clienților le are asupra utilizatorilor care nu au un telefon mobil; solicită ca această autentificare să se facă și prin alte mijloace, cum ar fi e-mailul, telefonul sau interacțiunea umană la ghișeu; regretă că DSP2 nu oferă consumatorilor dreptul direct de a solicita o metodă alternativă de autentificare; invită Comisia să ia în considerare riscurile de discriminare împotriva persoanelor în vârstă și a altor grupuri vulnerabile în evaluarea dispozițiilor DSP2; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că este important să existe o abordare europeană comună a aspectelor etice ale IA; salută proiectul de declarație a UE din ianuarie 2022 privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital și subliniază că Comisia și statele membre ar trebui să vegheze ca soluțiile tehnologice să respecte drepturile cetățenilor și ca transformarea digitală să nu neglijeze pe nimeni, obiectivul general fiind eradicarea decalajului digital; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că factorii sociodemografici influențează semnificativ nivelurile competențelor digitale, de exemplu peste două treimi dintre tinerii adulți, persoanele cu niveluri ridicate de educație formală și studenții din învățământul superior au cel puțin competențe digitale de bază; constată, în schimb, că doar aproximativ o treime din persoanele cu vârste cuprinse între 55 și 74 de ani, pensionarii și persoanele inactive au cel puțin competențe digitale de bază; mai constată și că decalajul dintre competențele digitale în rândul persoanelor care locuiesc în zonele rurale și urbane este încă substanțial (13); observă că conectivitatea digitală este un factor-cheie în abordarea și reducerea decalajului digital dintre zonele dens populate și cele slab populate și invită Comisia să ia măsuri urgente în privința decalajului digital existent în cadrul unei politici de coeziune actualizate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța depășirii decalajului digital, în special prin promovarea de competențe de bază și specializate, cu un accent special pe grupurile cele mai vulnerabile de persoane, precum și prin dezvoltarea sistemelor de educație și formare, inclusiv a învățării pe tot parcursul vieții, a recalificării și a perfecționării profesionale; reamintește că nu toată lumea poate dobândi competențe digitale și subliniază că nu trebuie să existe nicio discriminare bazată pe competențele digitale ale persoanelor; reiterează faptul că principiul eficienței digitale nu poate justifica excluderea persoanelor de la accesul la serviciile de bază; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită să se depună eforturi pentru a se garanta că transformarea digitală garantează noi drepturi digitale pentru toți, care decurg din necesitatea de a avea acces la mass-media digitală în toate domeniile pentru a evita decalajele digitale între teritorii, persoane din diferite zone, medii și vârste, ținând seama în special de decalajul de gen și de nevoile persoanelor în vârstă care, spre deosebire de tineri, sunt adesea mai puțin familiarizate cu utilizarea noilor tehnologii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că noile tehnologii pot contribui la eliminarea decalajului digital care afectează aproximativ 87 de milioane de europeni care suferă de un anumit tip de dizabilitate, pentru a sprijini includerea lor în economie și accesul lor la servicii esențiale; este convins că utilizarea tehnologiilor digitale poate reduce barierele cu care se confruntă persoanele cu dizabilități la intrarea pe piața muncii, cum ar fi îndeplinirea sarcinilor profesionale, comunicarea, interacțiunile sau flexibilitatea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că decalajul digital are consecințe importante pentru imigranți, deoarece discriminarea poate fi accentuată dacă accesul la serviciile publice și private online și la mass-media digitală este incomplet sau insuficient (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, „Understanding the Digital Divide”, 2001.

(2)  JO C 289, 9.8.2016, p. 65.

(3)  JO L 337, 23.12.2015, p. 35.

(4)  JO L 327, 2.12.2016, p. 1.

(5)  JO L 69, 13.3.2018, p. 23.

(6)  JO L 151, 7.6.2019, p. 70.

(7)  JO C 132, 24.3.2022, p. 129.

(8)  Statisticile BCE din 2021 privind mijloacele de plată fără numerar.

(9)  Raportul privind Indicele economiei și societății digitale (DESI) din 2022.

(10)  Indicele economiei și societății digitale 2021.

(11)  Eurostat, „Statistici privind limitările funcționale și de activitate”. A se vedea și: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, „The impact of technological transformations on the Digital Generation”, 2021.

(13)  „Indicele economiei și societății digitale (DESI) pe 2022: capitalul uman”.

(14)  „Divides – Impact of the digital divide on the foreign population”, 2018.

---

Miercuri, 14 decembrie 2022

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Raport anual referitor la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 8 și titlul V și în special articolele 21, 22, 36 și 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 și titlul V și în special articolele 21, 22, 36 și 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Acordul de asociere (AA) între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (1), care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere (AA) între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (1), care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016,

| — | având în vedere avizul Comisiei din 17 iunie 2022 referitor la cererea Georgiei de aderare la Uniunea Europeană (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei din 17 iunie 2022 referitor la cererea Georgiei de aderare la Uniunea Europeană (COM(2022)0405),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 iunie 2022 privind cererile de aderare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 iunie 2022 privind cererile de aderare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Georgia,

| — | având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, privind politica externă, de securitate și de apărare a UE după războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, privind politica externă, de securitate și de apărare a UE după războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (2),

| — | având în vedere acordul la care au ajuns forțele politice georgiene la 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul la care au ajuns forțele politice georgiene la 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European,

| — | având în vedere Raportul de punere în aplicare a asocierii privind Georgia din 10 august 2022 (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de punere în aplicare a asocierii privind Georgia din 10 august 2022 (SWD(2022)0215),

| — | având în vedere Programul de asociere dintre Uniunea Europeană și Georgia pentru perioada 2021-2027, adoptat la 16 august 2022 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de asociere dintre Uniunea Europeană și Georgia pentru perioada 2021-2027, adoptat la 16 august 2022 (3),

| — | având în vedere rezultatele celei de a șaptea reuniuni a Consiliului de asociere dintre UE și Georgia, care a avut loc la 6 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a șaptea reuniuni a Consiliului de asociere dintre UE și Georgia, care a avut loc la 6 septembrie 2022,

| — | având în vedere Planul economic și de investiții pentru Parteneriatul estic, așa cum este prevăzut în anexa I la documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2021 intitulat „Redresare, reziliență și reformă: prioritățile Parteneriatului estic după 2020” (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul economic și de investiții pentru Parteneriatul estic, așa cum este prevăzut în anexa I la documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2021 intitulat „Redresare, reziliență și reformă: prioritățile Parteneriatului estic după 2020” (SWD(2021)0186),

| — | având în vedere clasamentul mondial al libertății presei din 2022 publicat de organizația Reporteri fără Frontiere, |
| --- | --- |

—

având în vedere clasamentul mondial al libertății presei din 2022 publicat de organizația Reporteri fără Frontiere,

| — | având în vedere avizul de urgență al Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei din 26 august 2022 referitor la proiectul de lege privind amendamentele la Codul de procedură penală, adoptat de parlamentul Georgiei la 7 iunie 2022, avizul său din 20 iunie 2022 referitor la modificările din decembrie 2021 aduse legii organice privind instanțele comune, avizul său de urgență din 2 iulie 2021 referitor la modificările legii organice privind instanțele comune, avizul său comun de urgență din 5 iulie 2022 privind proiectele revizuite de modificare a codului electoral, avizul său din 8 octombrie 2020 referitor la proiectul de lege organică de modificare a legii organice privind instanțele comune și avizul său de urgență din 16 aprilie 2019 privind selectarea și numirea judecătorilor Curții Supreme, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul de urgență al Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei din 26 august 2022 referitor la proiectul de lege privind amendamentele la Codul de procedură penală, adoptat de parlamentul Georgiei la 7 iunie 2022, avizul său din 20 iunie 2022 referitor la modificările din decembrie 2021 aduse legii organice privind instanțele comune, avizul său de urgență din 2 iulie 2021 referitor la modificările legii organice privind instanțele comune, avizul său comun de urgență din 5 iulie 2022 privind proiectele revizuite de modificare a codului electoral, avizul său din 8 octombrie 2020 referitor la proiectul de lege organică de modificare a legii organice privind instanțele comune și avizul său de urgență din 16 aprilie 2019 privind selectarea și numirea judecătorilor Curții Supreme,

| — | având în vedere avizul Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE din 18 februarie 2022 referitor la modificările legislative privind Serviciul inspectorului de stat din Georgia și raportul său final din 23 august 2021 privind desemnarea și numirea judecătorilor Curții Supreme în Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE din 18 februarie 2022 referitor la modificările legislative privind Serviciul inspectorului de stat din Georgia și raportul său final din 23 august 2021 privind desemnarea și numirea judecătorilor Curții Supreme în Georgia,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0274/2022),

| A. | întrucât Georgia și-a depus cererea de aderare la UE la 3 martie 2022, în contextul continuării sprijinului public puternic pentru aspirațiile sale europene, precum și al noii situații geopolitice rezultate în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Georgia și-a depus cererea de aderare la UE la 3 martie 2022, în contextul continuării sprijinului public puternic pentru aspirațiile sale europene, precum și al noii situații geopolitice rezultate în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei;

| B. | întrucât, în concluziile sale din 23-24 iunie 2022, Consiliul European a recunoscut perspectiva europeană a Georgiei și și-a exprimat disponibilitatea de a-i acorda statutul de țară candidată de îndată ce vor fi abordate prioritățile specificate în avizul Comisiei privind cererea Georgiei; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în concluziile sale din 23-24 iunie 2022, Consiliul European a recunoscut perspectiva europeană a Georgiei și și-a exprimat disponibilitatea de a-i acorda statutul de țară candidată de îndată ce vor fi abordate prioritățile specificate în avizul Comisiei privind cererea Georgiei;

| C. | întrucât Federația Rusă continuă ocuparea ilegală a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud, încălcând suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și acordul de încetare a focului mediat de UE din 12 august 2008; |
| --- | --- |

C.

întrucât Federația Rusă continuă ocuparea ilegală a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud, încălcând suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și acordul de încetare a focului mediat de UE din 12 august 2008;

| D. | întrucât Federația Rusă și regimurile sale de ocupație împiedică deliberat întoarcerea în condiții de siguranță și demnitate a persoanelor strămutate intern și a refugiaților care au fost expulzați forțat ca urmare a purificării etnice din regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali /Osetia de Sud ocupate de Rusia; |
| --- | --- |

D.

întrucât Federația Rusă și regimurile sale de ocupație împiedică deliberat întoarcerea în condiții de siguranță și demnitate a persoanelor strămutate intern și a refugiaților care au fost expulzați forțat ca urmare a purificării etnice din regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali /Osetia de Sud ocupate de Rusia;

| E. | întrucât Federația Rusă continuă procesul de anexare treptată a teritoriilor ocupate ale Georgiei, inclusiv prin intențiile de a organiza un „referendum” în regiunea Țhinvali privind „aderarea” la Rusia, prin transferul complexului imobiliar de la Pițunda și a zonei înconjurătoare către Federația Rusă, precum și prin continuarea integrării regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud în Federația Rusă în sectorul militar, economic, judiciar, social și în alte sectoare; |
| --- | --- |

E.

întrucât Federația Rusă continuă procesul de anexare treptată a teritoriilor ocupate ale Georgiei, inclusiv prin intențiile de a organiza un „referendum” în regiunea Țhinvali privind „aderarea” la Rusia, prin transferul complexului imobiliar de la Pițunda și a zonei înconjurătoare către Federația Rusă, precum și prin continuarea integrării regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud în Federația Rusă în sectorul militar, economic, judiciar, social și în alte sectoare;

| F. | întrucât discriminarea etnică continuă și alte încălcări grave ale drepturilor omului la care sunt supuși georgienii în teritoriile Georgiei ocupate de Rusia, ridicarea de garduri de sârmă ghimpată și alte bariere artificiale și închiderea de lungă durată a așa-numitelor puncte de trecere de-a lungul liniei de ocupație, precum și detențiile ilegale și răpirile cetățenilor georgieni de către forțele de ocupație ruse destabilizează situația în întreaga țară; |
| --- | --- |

F.

întrucât discriminarea etnică continuă și alte încălcări grave ale drepturilor omului la care sunt supuși georgienii în teritoriile Georgiei ocupate de Rusia, ridicarea de garduri de sârmă ghimpată și alte bariere artificiale și închiderea de lungă durată a așa-numitelor puncte de trecere de-a lungul liniei de ocupație, precum și detențiile ilegale și răpirile cetățenilor georgieni de către forțele de ocupație ruse destabilizează situația în întreaga țară;

| G. | întrucât, de la lansarea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, mii de ruși au sosit în Georgia pentru a scăpa de sancțiunile occidentale și de mobilizarea ordonată de Putin, la fel ca numeroși belaruși, inclusiv cei care încearcă să scape de persecuție; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la lansarea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, mii de ruși au sosit în Georgia pentru a scăpa de sancțiunile occidentale și de mobilizarea ordonată de Putin, la fel ca numeroși belaruși, inclusiv cei care încearcă să scape de persecuție;

| H. | întrucât Rusia continuă să utilizeze dezinformarea, atacurile informatice și alte metode hibride pentru a submina rezistența societății și instituțiilor Georgiei; |
| --- | --- |

H.

întrucât Rusia continuă să utilizeze dezinformarea, atacurile informatice și alte metode hibride pentru a submina rezistența societății și instituțiilor Georgiei;

| I. | întrucât Georgia continuă să participe la operațiuni civile și militare de gestionare a crizelor în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și a contribuit cu 32 de soldați la misiunea de instruire militară a UE în Republica Centrafricană și cu un ofițer la misiunea de instruire a UE în Mali; |
| --- | --- |

I.

întrucât Georgia continuă să participe la operațiuni civile și militare de gestionare a crizelor în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și a contribuit cu 32 de soldați la misiunea de instruire militară a UE în Republica Centrafricană și cu un ofițer la misiunea de instruire a UE în Mali;

| J. | întrucât fostul președinte al Georgiei Mihail Saakașvili, a cărui stare de sănătate, potrivit ultimelor informații, continuă să se deterioreze, nu beneficiază încă de îngrijire adecvată, ceea ce provoacă temerea că viața acestuia este în pericol; |
| --- | --- |

J.

întrucât fostul președinte al Georgiei Mihail Saakașvili, a cărui stare de sănătate, potrivit ultimelor informații, continuă să se deterioreze, nu beneficiază încă de îngrijire adecvată, ceea ce provoacă temerea că viața acestuia este în pericol;

| K. | întrucât un raport toxicologic elaborat de dr. David E. Smith, M.D. & Associates, a concluzionat că testarea eșantioanelor de păr și unghii de la Mihail Saakașvili a relevat prezența metalelor grele și a altor agenți, printre care mercurul și arsenicul, și că multe dintre simptomele patologice manifestate de Mihail Saakașvili sunt rezultatul otrăvirii cu metale grele, provocând deteriorarea rapidă a stării sale de sănătate; |
| --- | --- |

K.

întrucât un raport toxicologic elaborat de dr. David E. Smith, M.D. & Associates, a concluzionat că testarea eșantioanelor de păr și unghii de la Mihail Saakașvili a relevat prezența metalelor grele și a altor agenți, printre care mercurul și arsenicul, și că multe dintre simptomele patologice manifestate de Mihail Saakașvili sunt rezultatul otrăvirii cu metale grele, provocând deteriorarea rapidă a stării sale de sănătate;

| L. | întrucât în cadrul AA în vigoare de la 1 iulie 2016, Georgia și UE s-au angajat să promoveze asocierea politică și integrarea economică pe baza valorilor și principiilor comune ale democrației, statului de drept, bunei guvernări, drepturilor omului și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

L.

întrucât în cadrul AA în vigoare de la 1 iulie 2016, Georgia și UE s-au angajat să promoveze asocierea politică și integrarea economică pe baza valorilor și principiilor comune ale democrației, statului de drept, bunei guvernări, drepturilor omului și libertăților fundamentale;

| M. | întrucât Georgia continuă să înregistreze progrese în punerea în aplicare a AA și a zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA) și continuă să se alinieze la acquis-ul și la standardele UE, întrucât, deși UE este principalul partener comercial al Georgiei, potențialul acestei cooperări nu a fost încă exploatat pe deplin; |
| --- | --- |

M.

întrucât Georgia continuă să înregistreze progrese în punerea în aplicare a AA și a zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA) și continuă să se alinieze la acquis-ul și la standardele UE, întrucât, deși UE este principalul partener comercial al Georgiei, potențialul acestei cooperări nu a fost încă exploatat pe deplin;

| N. | întrucât o serie de legi esențiale, inclusiv cele privind funcționarea sistemului judiciar și principalele proceduri de numire, procedurile de supraveghere sub acoperire și desființarea serviciului inspectorului de stat, au fost adoptate rapid în parlamentul Georgiei, fără consultările sau analizele necesare privind respectarea standardelor UE sau ale Consiliului Europei, așa cum se menționează în Raportul de punere în aplicare a asocierii privind Georgia al Comisiei din 2022; |
| --- | --- |

N.

întrucât o serie de legi esențiale, inclusiv cele privind funcționarea sistemului judiciar și principalele proceduri de numire, procedurile de supraveghere sub acoperire și desființarea serviciului inspectorului de stat, au fost adoptate rapid în parlamentul Georgiei, fără consultările sau analizele necesare privind respectarea standardelor UE sau ale Consiliului Europei, așa cum se menționează în Raportul de punere în aplicare a asocierii privind Georgia al Comisiei din 2022;

| O. | întrucât Acordul din 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European, a subliniat necesitatea de a remedia percepția că justiția este politizată prin reforma sistemului judiciar, pentru a spori independența, transparența și responsabilitatea sistemului judiciar; |
| --- | --- |

O.

întrucât Acordul din 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European, a subliniat necesitatea de a remedia percepția că justiția este politizată prin reforma sistemului judiciar, pentru a spori independența, transparența și responsabilitatea sistemului judiciar;

| P. | întrucât anchetele și urmăririle penale selective care vizează persoanele care critică actualul guvern subminează încrederea publicului nu numai în instituțiile judiciare, ci și în autoritățile georgiene; |
| --- | --- |

P.

întrucât anchetele și urmăririle penale selective care vizează persoanele care critică actualul guvern subminează încrederea publicului nu numai în instituțiile judiciare, ci și în autoritățile georgiene;

| Q. | întrucât situația privind libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și siguranța jurnaliștilor, care sunt pietrele unghiulare ale unei democrații funcționale, continuă să se deterioreze, iar în 2022 Georgia a coborât de pe locul 60 pe locul 89 din 180 în clasamentul mondial al libertății presei; întrucât în Georgia încrederea publicului în mass-media este foarte scăzută; |
| --- | --- |

Q.

întrucât situația privind libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și siguranța jurnaliștilor, care sunt pietrele unghiulare ale unei democrații funcționale, continuă să se deterioreze, iar în 2022 Georgia a coborât de pe locul 60 pe locul 89 din 180 în clasamentul mondial al libertății presei; întrucât în Georgia încrederea publicului în mass-media este foarte scăzută;

| R. | întrucât Nika Gvaramia, directorul canalului TV Mtavari, a fost condamnat la trei ani și jumătate de închisoare pentru acuzații îndoielnice de spălare de bani, dare de mită și falsificare de documente; |
| --- | --- |

R.

întrucât Nika Gvaramia, directorul canalului TV Mtavari, a fost condamnat la trei ani și jumătate de închisoare pentru acuzații îndoielnice de spălare de bani, dare de mită și falsificare de documente;

| S. | întrucât nivelul propagandei și dezinformării anti-occidentale a crescut semnificativ în ultima perioadă în mass-media și rețelele sociale din Georgia; întrucât membrii partidului aflat la guvernare continuă să utilizeze un limbaj polarizant și ostil atunci când se referă la instituțiile UE și la reprezentanții acestora; |
| --- | --- |

S.

întrucât nivelul propagandei și dezinformării anti-occidentale a crescut semnificativ în ultima perioadă în mass-media și rețelele sociale din Georgia; întrucât membrii partidului aflat la guvernare continuă să utilizeze un limbaj polarizant și ostil atunci când se referă la instituțiile UE și la reprezentanții acestora;

| T. | întrucât egalitatea de gen rămâne o problemă, fapt pus în evidență de coborârea Georgiei în clasamentul Indicelui global al disparităților de gen al Forumului Economic Mondial de pe locul 49 din 154 de țări în 2021 pe locul 55 din 146 de țări în 2022, ceea ce indică înrăutățirea situației în domeniile educației, sănătății și supraviețuirii, precum și în cel al emancipării politice; întrucât problemele legate de violența de gen și violența domestică și discriminarea împotriva persoanelor LGBTQI+ continuă să reprezinte un motiv de îngrijorare, |
| --- | --- |

T.

întrucât egalitatea de gen rămâne o problemă, fapt pus în evidență de coborârea Georgiei în clasamentul Indicelui global al disparităților de gen al Forumului Economic Mondial de pe locul 49 din 154 de țări în 2021 pe locul 55 din 146 de țări în 2022, ceea ce indică înrăutățirea situației în domeniile educației, sănătății și supraviețuirii, precum și în cel al emancipării politice; întrucât problemele legate de violența de gen și violența domestică și discriminarea împotriva persoanelor LGBTQI+ continuă să reprezinte un motiv de îngrijorare,

| 1. | salută decizia Consiliului European de a recunoaște perspectiva europeană a Georgiei, în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; remarcă faptul că această decizie este un semnal puternic de sprijin politic pentru aspirațiile europene ale poporului georgian și, în consecință, îndeamnă Georgia să profite de această ocazie istorică; reiterează faptul că, pentru a i se acorda statutul de țară candidată, Georgia trebuie să soluționeze cele 12 priorități-cheie indicate de Comisie în avizul său privind cererea de aderare a Georgiei la Uniunea Europeană și aprobate de Consiliul European; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită autoritățile georgiene să respecte cele mai înalte standarde ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și libertăților fundamentale și să urmărească cu hotărâre prioritățile de reformă stabilite în avizul Comisiei și în acordul mediat din 19 aprilie 2021, pentru a demonstra fără echivoc hotărârea lor politică de a realiza aspirațiile europene ambițioase ale națiunii, așa cum au fost exprimate în cererea de aderare la UE depusă de Georgia la 3 martie 2022; salută măsurile imediate luate de Georgia pentru a iniția procesul de lucru care tratează aceste priorități și încurajează autoritățile georgiene să conducă acest proces într-un mod incluziv și transparent; invită toate forțele politice georgiene să participe la aceste eforturi și să contribuie constructiv la ele și invită autoritățile georgiene să ia în considerare propunerile prezentate de organizațiile societății civile, pentru a asigura implicarea semnificativă și credibilă a societății civile în procesele decizionale de la toate nivelurile, în special în ceea ce privește aceste reforme importante; subliniază că cererea de aderare la UE a Georgiei va continua să fie evaluată pe baza propriilor merite și a succesului său în îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga pentru aderarea la UE, mai ales în ceea ce privește reformele democratice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încurajează Georgia să își continue cooperarea consolidată cu Ucraina și Republica Moldova la toate nivelurile de guvernanță, să facă schimb de bune practici privind îndeplinirea criteriilor de aderare la UE pentru viitorul proces de aderare și să stimuleze cooperarea regională în cadrul Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

3.

Integritatea teritorială și securitatea

| 4. | subliniază că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei reclamă unitate și solidaritate din partea comunității internaționale, deoarece și acest lucru va fi decisiv pentru restabilirea integrității teritoriale a Georgiei, pe care comunitatea internațională nu a apărat-o cu suficientă forță în 2008; salută reacția fermă a societății georgiene în sprijinul Ucrainei; aduce un omagiu soldaților Legiunii georgiene din Ucraina care luptă împotriva agresorilor ruși din 2014; invită autoritățile georgiene să se alinieze la declarațiile relevante ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în numele UE și la deciziile Consiliului, în concordanță cu ambițiile europene ale țării; invită autoritățile să se alinieze la sancțiunile UE și să se asigure că sancțiunile internaționale legate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei nu sunt eludate prin Georgia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este preocupat de relatările potrivit cărora se presupune că persoane și entități ruse utilizează Georgia pentru a eluda sancțiunile occidentale; solicită instituțiilor UE să examineze în continuare aceste acuzații, în special diverse rapoarte, inclusiv unul elaborat de Agenția națională a Ucrainei pentru prevenirea corupției, cu privire la legăturile lui Bidzina Ivanișvili cu Rusia; în cazul în care aceste acuzații sunt confirmate, solicită introducerea unor sancțiuni personale împotriva sa și a celor mai apropiați asociați ai săi; reamintește că membrii familiei lui Ivanișvili și asociații săi apropiați au fost sancționați de Ucraina pentru legăturile lor cu Kremlinul, care se află în spatele poziției ambigue a guvernului actual al Georgiei față de Rusia; salută, în acest sens, adoptarea celui de al optulea pachet de sancțiuni împotriva Rusiei, care include un nou criteriu de includere pe listă, care va permite UE să sancționeze persoanele care facilitează încălcarea interdicției de eludare a sancțiunilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reiterează sprijinul constant pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; solicită continuarea eforturilor de a ajunge la o soluționare pașnică negociată a conflictului și la încetarea ocupației rusești a teritoriului georgian; recunoscând contextul dificil, încurajează Georgia să se angajeze în continuare într-un dialog constructiv cu populațiile din regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud, pentru a consolida încrederea în vederea soluționării durabile a conflictelor; invită UE să își continue implicarea în soluționarea pașnică a conflictului dintre Rusia și Georgia, utilizând eficace toate instrumentele pe care le are la dispoziție, inclusiv Reprezentantul Special pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia, dezbaterile internaționale de la Geneva, mecanismele de prevenire și răspuns la incidente, misiunea de monitorizare a UE în Georgia (EUMM), precum și politica de nerecunoaștere și implicare; salută prelungirea mandatului EUMM în Georgia până la 14 decembrie 2024 pentru a-i permite să își îndeplinească în continuare sarcinile de stabilizare și normalizare a situației și de consolidare a încrederii între părțile aflate în conflict, într-un mediu de securitate din ce în ce mai tensionat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă ferm ocuparea ilegală a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud de către Federația Rusă și continuarea activităților ilegale de „stabilire a frontierelor” în regiunile respective; își exprimă îngrijorarea în legătură cu situația de securitate, umanitară și a drepturilor omului dezastruoasă din teritoriile georgiene ocupate și denunță ferm discriminarea împotriva etnicilor georgieni din districtele Gali și Ahalgori, încălcarea dreptului acestora de a avea acces la educație în limba lor maternă, detențiile ilegale, răpirile și limitările libertății de circulație care au loc de-a lungul liniei de demarcație administrativă, precum și încălcarea dreptului persoanelor strămutate intern și al refugiaților expulzați forțat din teritoriile ocupate ale Georgiei, inclusiv ca urmare a purificării etnice, de a se întoarce la casele lor în condiții de siguranță și demnitate; subliniază importanța contactelor interpersonale și a măsurilor de consolidare a încrederii între comunitățile divizate de conflict; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Federația Rusă să își îndeplinească obligațiile internaționale care îi revin în temeiul Acordului de încetare a focului din 12 august 2008 mediat de UE, în special obligația de a-și retrage întregul personal militar și de securitate din teritoriile ocupate ale Georgiei și de a permite crearea de mecanisme internaționale de securitate în acestea, precum și de a permite accesul neîngrădit al EUMM pe întreg teritoriul Georgiei în temeiul mandatului său; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul Georgiei ca partener de securitate fiabil al UE prin contribuțiile sale semnificative la operațiunile PSAC ale UE; invită Consiliul și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să colaboreze în continuare cu Georgia în domeniul PSAC, în special având în vedere interesul Georgiei de a participa la proiectele de cooperare structurată permanentă și la dezvoltarea cooperării cu agențiile de resort ale UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită acordarea unei asistențe sporite Georgiei și crearea unui parteneriat consolidat în domeniul securității și apărării cu aceasta, așa cum s-a declarat în Busola strategică a UE, inclusiv prin intermediul Instrumentului european pentru pace; salută implicarea și hotărârea UE de a sprijini Georgia în contracararea amenințărilor hibride și salută recunoașterea de către aceasta a faptului că securitatea maritimă în Marea Neagră este de o importanță crucială pentru securitatea UE; |
| --- | --- |

10.

Dialogul politic și alegerile

| 11. | regretă că polarizarea profundă continuă să fie caracteristica definitorie a mediului politic din Georgia; invită toate părțile politice interesate să se abțină de la retorica de dezbinare și agresivă și să își unească forțele pentru a evita periclitarea obiectivului lor cheie de aderare a Georgiei la UE prin punerea în aplicare a unor reforme democratice, judiciare și anticorupție ambițioase; subliniază necesitatea de a construi și de a spori încrederea în rândul tuturor părților interesate de la nivel politic și instituțional, precum și între acestea și poporul georgian; subliniază, cu toate acestea, că partidul aflat la guvernare deține majoritatea instrumentelor și poartă responsabilitatea principală de a realiza acest lucru; reiterează faptul că dispozițiile de bază ale acordului intermediat de UE din 19 aprilie 2021 continuă să reprezinte o cale către consolidarea democrației și a statului de drept și de reducere a polarizării în Georgia și sunt reflectate ca atare în Programul de asociere UE-Georgia pentru perioada 2021-2027; regretă retragerea partidului de guvernământ georgian „Visul Georgian” din acordul din 19 aprilie și invită toate forțele politice să își onoreze angajamentele asumate în cadrul acordului; observă că decizia instanței de a-i condamna pe liderii partidului „Lelo pentru Georgia”, Mamuka Hazaradze și Badri Japaridze, și utilizarea verdictului instanței pentru a-l deposeda pe Japaridze de mandatul său parlamentar reprezintă o dovadă clară de justiție politizată; subliniază că alte noi condamnări ale liderilor politici vor contrazice intențiile declarate de a reduce polarizarea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită liderii politici georgieni să pună capăt atacurilor verbale agresive împotriva deputaților în Parlamentul European și împotriva altor reprezentanți ai partenerilor euro-atlantici, cum ar fi UE sau SUA, precum și retoricii nefondate și nocive care susține că intenția partenerilor internaționali este de a atrage Georgia în război; constată cu îngrijorare intensificarea propagandei, dezinformării și retoricii anti-occidentale în Georgia, care sunt în contradicție cu sprijinul public nediminuat și extraordinar de ridicat pentru integrarea euro-atlantică a țării; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită autoritățile georgiene să finalizeze reforma electorală din această țară și să elimine deficiențele persistente din campaniile electorale și din desfășurarea alegerilor în timp util pentru alegerile parlamentare din 2024 și în conformitate cu recomandările OSCE/ODIHR, în special în ceea ce privește presiunea exercitată asupra alegătorilor și candidaților de către funcționarii publici și candidații la alegeri și acuzațiile de intimidare, constrângere și cumpărare de voturi, precum și utilizarea abuzivă de resurse administrative în procesul electoral; salută faptul că autoritățile georgiene au prezentat OSCE/ODIHR și Comisiei de la Veneția proiectele de amendamente la Codul electoral pentru aviz și invită autoritățile să pună în aplicare pe deplin viitoarele recomandări ale acestor organisme înainte de adoptarea proiectelor de amendamente; încurajează autoritățile georgiene să soluționeze problema dreptului de vot al cetățenilor georgieni care locuiesc în străinătate; regretă excluderea Societății internaționale pentru alegeri corecte și democrație din grupul de lucru parlamentar privind reforma electorală și solicită includerea acesteia în acest proces; reamintește autorităților georgiene angajamentul lor de a reduce pragul electoral pentru alegerile parlamentare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea de a elimina influența excesivă a grupurilor de interese din viața economică, politică și publică, aceasta fiind una dintre problemele prioritare identificate de Comisie ca având nevoie de soluționare înainte ca Georgiei să i se acorde statutul de țară candidată; recomandă eliminarea influenței excesive a intereselor personale, în special cea a oligarhului și fostului prim-ministru Bidzina Ivanișvili, într-un mod sistematic, prin reforme structurale și de reglementare în diferite domenii ale vieții politice, economice și publice a țării; își reiterează apelul adresat Consiliului și partenerilor democratici de a lua măsuri adecvate, inclusiv de a impune sancțiuni personale lui Ivanișvili și tuturor persoanelor care permit deteriorarea procesului politic democratic și sunt responsabile de aceasta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută consultarea Comisiei de la Veneția cu privire la recentul proiect de lege privind „dezoligarhizarea”; îndeamnă parlamentul Georgiei să țină seama în mod corespunzător de viitorul aviz al Comisiei de la Veneția și să se asigure că orice proiect de lege în această privință este în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția atunci când este adoptat și că se bazează pe obiectivul de a elimina orice influență excesivă a intereselor particulare în viața economică, politică și publică printr-o abordare sistemică; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la raportul toxicologic întocmit de Dr. David E. Smith, M.D. & Associates, care a concluzionat că multe dintre simptomele patologice manifestate de Mihail Saakașvili sunt rezultatul otrăvirii cu metale grele, contribuind la declinul rapid al stării sale de sănătate; reiterează faptul că guvernul georgian poartă întreaga responsabilitate pentru sănătatea și bunăstarea fostului președinte și trebuie să fie tras la răspundere în cazul în care i se întâmplă ceva; o invită pe Președinta Georgiei să facă uz de prerogativele constituționale pentru a rezolva această problemă; îl invită pe Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să se implice în mod activ pentru a asigura eliberarea fostului președinte; invită din nou autoritățile georgiene să îl elibereze pe fostul președinte Mihail Saakașvili și să îi permită să primească tratament medical adecvat în străinătate, în conformitate cu articolul 283 din Codul de procedură civilă al Georgiei, din motive umanitare și ca mijloc de reducere a polarizării politice; |
| --- | --- |

16.

Statul de drept, buna guvernare și libertatea presei

| 17. | subliniază importanța punerii în aplicare a unei reforme ambițioase, reale și profunde a justiției, pe baza unei strategii și a unui plan de acțiune de reformă judiciară post-2021 transparente și eficace, printr-un proces de consultare amplu, deschis unei largi participări și multipartit; regretă că reforma sistemului judiciar a stagnat și chiar a regresat în mai multe domenii-cheie; invită autoritățile să soluționeze deficiențele identificate de Comisia de la Veneția în desemnarea și numirea judecătorilor de la toate nivelurile, mai ales la Curtea Supremă, și a procurorului general, pentru a alinia pe deplin procesul la standardele europene; salută măsurile de aliniere a numirii procurorului general la recomandările Comisiei de la Veneția; solicită reformarea profundă a Înaltului Consiliu de Justiție, care ar trebui realizată înainte de numirea celorlalți membri ai săi, printr-un proces transparent, bazat pe merite și conform cu standardele europene; subliniază Programul de asociere UE-Georgia pentru perioada 2021-2027 convenit de comun acord și angajamentele relevante asumate de autoritățile georgiene în cadrul acestuia, în special în privința Înaltului Consiliu de Justiție și a procurorului general; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că acțiunile grăbite și netransparente în ceea ce privește numirile sau schimbările instituționale esențiale duc la o și mai mare politizare a justiției, în legătură cu care ar trebui să se ia urgent măsuri; regretă, în acest sens, mai ales faptul că judecătorii Curții Supreme au fost numiți pe viață înainte ca deficiențele în procesul de numire identificate de ODIHR și de Comisia de la Veneția să fie soluționate și în pofida apelurilor repetate de a întrerupe procesul de numire și de a-l alinia la standardele europene; reiterează faptul că, din cauza lipsei de progrese în reformarea sistemului judiciar, condițiile pentru primirea tranșei de 75 de milioane EUR a asistenței macrofinanciare din partea UE până în septembrie 2021 nu au fost îndeplinite; subliniază că toate numirile trebuie să fie transparente, complet aliniate la standardele europene și să se facă pe baza integrității, independenței, imparțialității și competenței; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu continuarea acaparării statului și cu stagnarea luptei împotriva corupției; își reiterează apelul adresat autorităților georgiene de a intensifica lupta împotriva corupției și a infracționalității organizate; ia act de adoptarea modificărilor legislative prin care se instituie un nou Birou anticorupție și invită autoritățile georgiene să le prezinte Comisiei de la Veneția pentru aviz și să pună pe deplin în aplicare viitoarele recomandări, mai ales pentru ca noul Birou anticorupție să poată să se ocupe riguros de cazurile de corupție la nivel înalt, și să îi pună la dispoziție mijloace și resurse adecvate pentru exercitarea deplină a mandatului; invită, de asemenea, autoritățile georgiene să pună în aplicare normele legislative privind prevenirea corupției, privind principiile integrității și conflictele de interese în administrația publică și să asigure depistarea oricăror încălcări ale acestora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită autoritățile georgiene să ancheteze efectiv interceptările ilegale masive aduse la cunoștința publicului în septembrie 2021, care au inclus comunicațiile șefului Delegației UE în Georgia; își exprimă îngrijorarea în legătură cu modificările aduse Codului de procedură penală al Georgiei, care măresc numărul de infracțiuni pentru care sunt permise acțiuni de anchetă sub acoperire și durata acestor acțiuni, modificări adoptate de parlamentul georgian la 7 iunie 2022 și respinse prin veto de președinte la 22 iunie 2022; invită autoritățile georgiene să aplice integral recomandările Comisiei de la Veneția emise la 26 august 2022, în special pentru a asigura un proces legislativ transparent și cu largă participare prin implicarea tuturor părților interesate relevante și a societății civile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază accentul pus în avizul Comisiei asupra guvernanței pe mai multe niveluri, asupra procesului de descentralizare și asupra reformelor administrației publice pentru a reuși crearea unei autoguvernări locale la standarde europene și pentru a preveni concentrarea puterii la nivel central; insistă asupra rolului important jucat de cooperarea descentralizată între UE și Georgia; subliniază importanța unei mai mari consolidări a capacității administrative la nivelul administrației centrale și locale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă serioasa îngrijorare că, în pofida faptului că Georgia are un cadru juridic solid de garantare a libertății de exprimare și a libertății mass-mediei, în 2021 contextul mediatic și siguranța jurnaliștilor s-au deteriorat; condamnă cazurile de intimidare, amenințări și violență împotriva jurnaliștilor și persecutarea acestora, inclusiv creșterea numărului de anchete penale privind persoanele care lucrează în mass-media și proprietarii canalelor mass media; invită autoritățile georgiene să răspundă prompt la acuzațiile de ingerință ilegală și abuz de putere față de reprezentanții mass-mediei și să le ancheteze, precum și să alinieze legile referitoare la libertatea mass-mediei, cum ar fi Legea privind comunicațiile electronice, la standardele internaționale și la recomandările Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Georgia să asigure libertatea mass-mediei, ceea ce implică independența editorială, transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei și o tratare pluralistă, imparțială și nediscriminatorie a opiniilor politice în programele difuzorilor privați și în special ale celor publici, mai ales în perioadele de campanie electorală, precum și accesul neîngrădit la informații care ar trebui să fie publice și să asigure siguranța, protecția și autonomia jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei; invită toți reprezentanții autorităților georgiene să se abțină de la utilizarea retoricii agresive și a tratamentului discriminatoriu față de reprezentanții mass-mediei din Georgia și să pledeze pentru o abordare tolerantă, care să respecte drepturile omului, în declarațiile lor publice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită autoritățile georgiene să oprească procesele penale motivate politic și să revizuiască procesele penale în curs împotriva jurnaliștilor, a proprietarilor de organe de presă care critică guvernul și a membrilor apropiați ai familiilor acestora; reamintește, în acest sens, cazul lui Nika Gvaramia, director al Mtavari TV, precum și cazul directorilor și fondatorilor altor canale mass-media, cum ar fi Formula TV și Pirveli TV; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că la 2 noiembrie 2022 Curtea de Apel din Tbilisi a confirmat condamnarea lui Nika Gvaramia în virtutea unor acuzații îndoielnice, în pofida semnelor de întrebare semnificative ridicate în legătură cu acest caz, în special în privința calendarului și a acuzațiilor; o invită pe Președinta Georgiei, Salome Zurabișvili, să îl grațieze pe Nika Gvaramia; reamintește prioritățile-cheie indicate de Comisie în avizul său din 17 iunie 2022, inclusiv solicitarea adresată autorităților georgiene de a se asigura că procedurile penale inițiate împotriva proprietarilor de mass-media îndeplinesc cele mai înalte standarde juridice; ia act de declarația apărătorului public al Georgiei din 7 decembrie 2022, care o invită pe președinta Georgiei să recurgă la mecanismul de grațiere în ceea ce îl privește pe Nika Gvaramia, întrucât cauza este lipsită de justificare și nu corespunde principiilor fundamentale ale dreptului penal; așteaptă din partea Serviciului European de Acțiune Externă și a Delegației UE în Georgia să monitorizeze toate procesele din Georgia legate de procese motivate politic; |
| --- | --- |

24.

| 25. | așteaptă ca guvernul și autoritățile georgiene să își ia în serios obligația de a oferi siguranță celor care caută refugiu în fața regimurilor autoritare, în urma relatărilor potrivit cărora jurnaliștii din afara Georgiei au fost hărțuiți și supuși imixtiunilor guvernului la frontiera georgiană; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că Georgia este expusă masiv campaniilor de propagandă și dezinformare ruse; subliniază importanța eforturilor continue de creștere a rezistenței societății georgiene la astfel de campanii și încercări de influențare a politicii și a opiniei publice din Georgia, inclusiv prin protejarea pluralismului și a independenței mass-mediei și prin îmbunătățirea educației în domeniul mass-mediei; invită instituțiile UE și statele membre să continue consolidarea cooperării cu instituțiile georgiene de resort pentru a combate dezinformarea rusă și consecințele acesteia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că propaganda rusă utilizează trecutul totalitar și cultul lui Stalin ca instrument de influență în Georgia; subliniază că glorificarea lui Stalin, inclusiv prin ridicarea de noi statui, denaturează moștenirea sângeroasă și crudă a comunismului și reprezintă un afront pentru milioanele de victime ale terorii staliniste; felicită societatea civilă pentru combaterea dezinformării ruse, inclusiv prin inițiative precum Laboratorul de cercetare a trecutului sovietic (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale

| 28. | condamnă actele de violență comise împotriva participanților pașnici la marșul Pride Tbilisi din 5 iulie 2021 și împotriva jurnaliștilor care au relatat despre acest eveniment; denunță cu fermitate inexistența unor anchete susținute sau a urmăririlor penale ale celor responsabili de organizarea violențelor; remarcă faptul că șase autori ai violențelor au fost condamnați la maximum cinci ani de închisoare în aprilie 2022, însă invită Parchetul General să desfășoare o anchetă aprofundată și efectivă cu privire la toți organizatorii și autorii actelor de violență, având în vedere numărul covârșitor de probe strânse de mass-media, societatea civilă și apărătorul public al Georgiei; observă că evenimentele planificate pentru Tbilisi Pride 2022 au avut loc în spațiu închis și că poliția a reacționat la timp pentru a împiedica intervențiile și violența din partea grupurilor care se opun evenimentelor Pride; îndeamnă guvernul georgian să susțină dreptul la întrunire pașnică și libertatea de exprimare și invită autoritățile georgiene să asigure siguranța demonstranților; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită autoritățile să asigure protecția drepturilor omului, în special ale femeilor și ale altor grupuri vulnerabile, cum ar fi comunitatea LGBTQI+ și minoritățile etnice, să pună integral în practică legislația privind drepturile omului și combaterea discriminării și să combată efectiv impunitatea pentru toate încălcările drepturilor omului, în special pentru încălcări grave; îndeamnă la adoptarea strategiei și planului de acțiune privind drepturile omului pentru perioada 2021-2030; felicită guvernul georgian pentru crearea Comitetului de coordonare între agenții responsabil cu aplicarea Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, sub autoritatea prim-ministrului; invită autoritățile georgiene să își elaboreze strategia și planul de acțiune privind dezinstituționalizarea, în conformitate cu cerințele Codului privind drepturile copilului, întrucât violența împotriva copiilor în context familial și în centrele de îngrijire rezidențială, în instituțiile de îngrijire substitutivă și în instituțiile de învățământ rămâne o problemă semnificativă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită autoritățile georgiene să îmbunătățească în continuare reprezentarea femeilor și egalitatea de tratament la toate nivelurile vieții politice, economice și societale, să elimine inegalitatea de pe piața muncii și diferența de remunerare între femei și bărbați; îndeamnă guvernul și autoritățile georgiene să adopte și să aplice efectiv legi împotriva violenței de gen și a violenței domestice și a feminicidelor, să intensifice sprijinul acordat victimelor și să aplice programe de reabilitare pentru autori și să desfășoare campanii de sensibilizare, în special la nivelul comunității locale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | condamnă discriminarea continuă a grupurilor și persoanelor LGBTQI+, inclusiv în domeniul muncii, al sănătății, social și economic, precum și faptul că sunt ținta grupurilor ultranaționaliste instigatoare la ură; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reiterează importanța supravegherii independente a instituțiilor de stat din Georgia; își exprimă profunda îngrijorare, în acest sens, în legătură cu desființarea Serviciului inspectorului de stat, împotriva recomandărilor ODIHR și fără consultări prealabile semnificative; subliniază rolul pozitiv al lui Nino Lomjaria, apărătoarea publică a Georgiei, în protejarea drepturilor omului, promovarea bunei guvernări, consolidarea statului de drept, protejarea libertății mass-mediei și supravegherea conformității politicilor și acțiunilor executivului cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; condamnă încercările repetate de a submina independența apărătorului public al Georgiei, inclusiv din partea autorităților, și de a pune sub semnul întrebării integritatea funcției și a personalului său; salută înființarea unui comitet independent care să evalueze candidații pentru postul de apărător public al Georgiei și solicită majorității parlamentare să selecteze fără întârziere unul dintre primii trei candidați independenți propuși de comitet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază rolul esențial al organizațiilor societății civile în controlul democratic; invită Comisia și statele membre să asigure sprijin politic, tehnic și financiar societății civile și mass mediei independente și să distribuie fonduri de bază societății civile pentru a stimula întărirea capacităților și a competențelor de specialitate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Georgia să restricționeze utilizarea proceselor strategice împotriva participării publice care îi vizează pe apărătorii drepturilor omului și pe reprezentanții mass-mediei și care împiedică astfel activitatea lor critică și independentă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul de solicitanți de azil georgieni în UE și invită autoritățile georgiene să intensifice cooperarea cu partenerii lor europeni și să ia măsuri suplimentare pentru a aborda această problemă; |
| --- | --- |

35.

Relațiile economice și comerciale

| 36. | salută rezultatele pozitive ale Georgiei în ceea ce privește apropierea legislației sale și construirea unei economii de piață pe deplin funcționale; solicită ca posibilitățile oferite de Planul economic și de investiții să fie utilizate pentru a construi o economie dinamică și rezilientă, pregătită să fie integrată în piața unică a UE; consideră îmbucurător și faptul că UE este principalul partener comercial al Georgiei, întrucât aproximativ 21 % din totalul schimburilor comerciale ale Georgiei se desfășoară cu UE; invită Comisia să analizeze potențialul acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător de a crește volumul schimburilor comerciale dintre UE și Georgia prin intermediul unei asistențe coordonate, cu accent pe sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii și pe reformele structurale, inclusiv pe dezvoltarea unei infrastructuri de calitate, cum ar fi laboratoarele din Georgia pentru certificarea UE a standardelor sanitare și fitosanitare, precum și pe barierele tehnice în calea standardelor comerciale; salută cererea Georgiei de a adera la zona unică de plăți în euro; |
| --- | --- |

36.

| 37. | încurajează autoritățile georgiene să stimuleze participarea întreprinderilor mici și mijlocii la acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător, în special printr-o mai bună comunicare cu privire la posibilitățile oferite, prin ameliorarea accesului la facilitățile de export și prin utilizarea optimă a programelor existente ale Comisiei, ENPARD (Programul European pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală pentru țările din vecinătatea Uniunii Europene) Georgia și EU4Business; |
| --- | --- |

37.

Cooperarea sectorială

| 38. | reiterează faptul că AA, acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător și Programul de asociere pentru perioada 2021-2027 oferă un cadru solid pentru apropierea Georgiei de UE prin integrarea treptată în piața unică a UE și printr-o cooperare sectorială consolidată; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia și Consiliul să stabilească un dialog politic consolidat și structurat cu Georgia și alte țări candidate și potențial candidate, pentru a promova în continuare integrarea economică și armonizarea legislativă; consideră că acest dialog ar trebui să includă reuniuni în marja Consiliului European cu liderii țărilor relevante, că reprezentanții lor ar trebui să participe regulat la reuniunile grupurilor de lucru și ale comitetelor Consiliului European în mod structurat și că aceste țări ar trebui incluse ca observatori la lucrările comitetelor create în temeiul articolului 291 din TFUE și al Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (4) pentru a consolida orientarea spre reformă și know-how-ul administrativ al țărilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța îmbunătățirii conectivității transportului, a celei energetice și digitale ca mijloc de utilizare deplină a potențialului geografic și economic al Georgiei la toate nivelurile, în special în localitățile mici, medii și rurale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Georgia să își îmbunătățească sectorul energetic și conectivitatea acestuia, asigurând totodată sustenabilitatea ecologică, intensificând combaterea schimbărilor climatice și protejând mediul, în special prin menținerea biodiversității și a siturilor protejate, inclusiv printr-o mai mare aliniere legislativă la acquis și la politicile Pactului verde european, precum și prin consolidarea administrației Georgiei pentru a permite tranziția verde; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită autoritățile georgiene să ia măsuri esențiale pentru a separa și a certifica operatorii de sisteme de transport al energiei electrice și al gazelor în scopul de a accelera tranziția verde și de a evita dependența energetică de Rusia, în concordanță cu planul REPowerEU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează Comisia, Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică și Georgia să evalueze posibilitatea de a sincroniza rețeaua electrică georgiană cu rețeaua continentală europeană și de a include Georgia în Zona Sincronă Europa Continentală (CESA); |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită guvernul georgian să își intensifice eforturile pentru a crește și susține dezvoltarea socioeconomică în scopul de a asigura un nivel tot mai ridicat al veniturilor și dezvoltare regională; își reiterează sprijinul pentru dezvoltarea capitalului uman prin consolidarea rolului sectorului privat în gestionarea sistemului de învățământ profesional și prin eliminarea necorelării competențelor în vederea îmbunătățirii perspectivelor de angajare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | îndeamnă Comisia, statele membre și Georgia să intensifice cooperarea în materie de reziliență a sistemului de sănătate publică, inclusiv între autoritățile din domeniul sănătății publice, centrele de cercetare și capacitățile de urgență, precum și să facă schimb de bune practici și să colaboreze cu societatea civilă în vederea elaborării unor strategii epidemiologice axate pe grupurile cele mai vulnerabile, inclusiv persoanele în vârstă, fără adăpost, lucrători sezonieri și migranți; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută adoptarea rapidă a strategiei naționale globale a Georgiei privind sănătatea publică pentru perioada 2022-2030 și a planului de acțiune aferent, precum și a noii strategii în materie de sănătate psihică pentru perioada 2022-2030 și a planului de acțiune aferent; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută eforturile continue ale Georgiei de a-și consolida cooperarea internațională în materie de aplicare a legii cu Agenția UE pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și cu Agenția UE pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL), inclusiv semnarea unui nou acord de lucru între CEPOL și Georgia la 22 iunie 2022, care va îmbunătăți schimbul de cunoștințe, competență tehnică, bune practici și abordări coordonate în materie de învățare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută adoptarea reformelor legislației muncii și invită guvernul Georgiei să îmbunătățească în continuare cadrul Georgiei pentru protejarea drepturilor lucrătorilor, inclusiv prin asigurarea unui sistem eficace de inspecție a muncii, cu competențe, capacități și resurse adecvate, prin îmbunătățirea legislației fundamentale în domeniul muncii astfel încât aceasta să fie aliniată complet la standardele Organizației Internaționale a Muncii și la reglementările UE, prin adoptarea unui salariu minim în consultare cu partenerii sociali și organizațiile pentru drepturile lucrătorilor, prin dezvoltarea unor sisteme eficace de protecție socială pentru lucrători și prin crearea unui plan de acțiune pentru oficializarea sectorului neoficial; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să sprijine crearea unui spațiu comun de roaming între Georgia și UE printr-o asistență coordonată, cu accent pe reducerea treptată a tarifelor internaționale de roaming între Georgia și UE, în conformitate cu reglementările UE, protejând astfel drepturile consumatorilor, precum și sprijinind apropierea treptată a Georgiei de acquis-ul UE și contribuind la procesul de integrare europeană a Georgiei; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să sprijine eforturile Georgiei de a se poziționa ca centru regional pentru conectivitatea digitală și serviciile digitale și de a-și promova suveranitatea digitală prin dezvoltarea unor coridoare strategice de conectivitate internațională și de transport digital între Europa și diferite părți ale Asiei prin Georgia; salută programele UE de asistență în sprijinul digitalizării, cum ar fi EU4Digital și EaP Connect, însă subliniază și necesitatea unei conectivități digitale accesibile, în special în zonele rurale, și eforturile depuse în acest sens; salută inițiativa de a investi în banda largă rapidă în localitățile rurale; salută adoptarea strategiei naționale de securitate informatică și a planului de acțiune pentru perioada 2021-2024; invită autoritățile georgiene să colaboreze cu UE pentru a consolida reziliența informatică a țării în concordanță cu cele mai bune practici și acte legislative ale UE, în special cu Directiva UE privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită Comisiei și Georgiei să aibă în vedere creșterea numărului de proiecte ale rețelei transeuropene de transport în Georgia; subliniază implicațiile negative în materie de securitate ale investițiilor chineze în infrastructura strategică; regretă întârzierile continue în dezvoltarea portului maritim de adâncime de la Anaklia în urma anulării de către guvernul georgian a contractului pentru proiect cu Consorțiul pentru dezvoltare Anaklia în 2020; își exprimă speranța că Georgia va accelera construcția portului, în concordanță cu obiectivele strategice euroatlantice ale Georgiei; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută asocierea Georgiei la programul Orizont Europa, programul de cercetare și inovare al UE pentru perioada 2021-2027, care deschide noi perspective pentru comunitatea științifică și de inovare georgiană și salută angajamentul Georgiei de a începe procesul de a deveni țară terță asociată la programul Erasmus+; |
| --- | --- |

52.

Dispoziții instituționale

| 53. | își reafirmă angajamentul de a sprijini democrația parlamentară a Georgiei prin dezvoltarea capacităților; regretă că oferta Parlamentului European adresată parlamentului Georgiei de a iniția un dialog Jean Monnet nu a fost acceptată; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Georgiei. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  JO L 261, 30.8.2014, p. 4.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0235.

(3)  JO L 218, 23.8.2022, p. 40.

(4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

(5)  Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Perspectivele soluției bazate pe coexistența a două state pentru Israel și Palestina

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la perspectivele soluției bazate pe coexistența a două state pentru Israel și Palestina (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la procesul de pace din Orientul Mijlociu, în special rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la găsirea unei soluții bazate pe coexistența a două state în Orientul Mijlociu (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la procesul de pace din Orientul Mijlociu, în special rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la găsirea unei soluții bazate pe coexistența a două state în Orientul Mijlociu (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 ianuarie 2016 și 20 iunie 2016 privind procesul de pace din Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 ianuarie 2016 și 20 iunie 2016 privind procesul de pace din Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere Consiliul de asociere UE-Israel, care a avut loc la 3 octombrie 2022, și concluziile sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consiliul de asociere UE-Israel, care a avut loc la 3 octombrie 2022, și concluziile sale,

| — | având în vedere raportul Uniunii Europene din 2021 referitor la coloniile israeliene din Cisiordania ocupată, inclusiv Ierusalimul de Est, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Uniunii Europene din 2021 referitor la coloniile israeliene din Cisiordania ocupată, inclusiv Ierusalimul de Est,

| — | având în vedere lista UE a teroriștilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere lista UE a teroriștilor,

| — | având în vedere rezoluțiile pertinente ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile pertinente ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949,

| — | având în vedere Acordurile de la Oslo din 1993 și 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordurile de la Oslo din 1993 și 1995,

| — | având în vedere Inițiativa arabă pentru pace din 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa arabă pentru pace din 2002,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE și-a confirmat în repetate rânduri sprijinul pentru soluția bazată pe coexistența a două state, două state suverane și democratice conviețuind în pace și securitate garantată, Ierusalimul fiind capitala ambelor state; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și-a confirmat în repetate rânduri sprijinul pentru soluția bazată pe coexistența a două state, două state suverane și democratice conviețuind în pace și securitate garantată, Ierusalimul fiind capitala ambelor state;

| B. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU a adoptat mai multe rezoluții pe această temă, inclusiv Rezoluția 2334 (2016); întrucât, în declarația care a urmat ultimei reuniuni a Consiliului de asociere UE-Israel, UE-27 a făcut referire la aceste rezoluții și la necesitatea ca ele să fie respectate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU a adoptat mai multe rezoluții pe această temă, inclusiv Rezoluția 2334 (2016); întrucât, în declarația care a urmat ultimei reuniuni a Consiliului de asociere UE-Israel, UE-27 a făcut referire la aceste rezoluții și la necesitatea ca ele să fie respectate;

| C. | întrucât, potrivit raportului din 2021 al Biroului Reprezentantului Uniunii Europene, anul trecut s-a înregistrat o nouă creștere a ratei de creștere a numărului locuințelor din așezările din teritoriile palestiniene ocupate (22 030), în special în Ierusalimul de Est, unde numărul de locuințe noi a crescut de peste două ori față de 2020 (de la 6 288 la 14 894), ca parte a tendinței de expansiune continuă a coloniilor israeliene; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit raportului din 2021 al Biroului Reprezentantului Uniunii Europene, anul trecut s-a înregistrat o nouă creștere a ratei de creștere a numărului locuințelor din așezările din teritoriile palestiniene ocupate (22 030), în special în Ierusalimul de Est, unde numărul de locuințe noi a crescut de peste două ori față de 2020 (de la 6 288 la 14 894), ca parte a tendinței de expansiune continuă a coloniilor israeliene;

| D. | întrucât violența, terorismul, inclusiv atacurile împotriva civililor, și incitarea la violență sunt exacerbate de măsuri provocatoare și de o retorică incendiară și sunt fundamental incompatibile cu o soluționare pașnică a conflictului; întrucât Uniunea transmite condoleanțe familiilor tuturor victimelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât violența, terorismul, inclusiv atacurile împotriva civililor, și incitarea la violență sunt exacerbate de măsuri provocatoare și de o retorică incendiară și sunt fundamental incompatibile cu o soluționare pașnică a conflictului; întrucât Uniunea transmite condoleanțe familiilor tuturor victimelor;

| E. | întrucât israelienii și palestinienii deopotrivă au dreptul de a trăi în siguranță; întrucât aceasta include dreptul de a-și proteja teritoriul și de a-și apăra interesele legitime în materie de securitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât israelienii și palestinienii deopotrivă au dreptul de a trăi în siguranță; întrucât aceasta include dreptul de a-și proteja teritoriul și de a-și apăra interesele legitime în materie de securitate;

| F. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a exacerbat vulnerabilitățile și tensiunile geopolitice din regiune, iar insecuritatea alimentară crește puternic; |
| --- | --- |

F.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a exacerbat vulnerabilitățile și tensiunile geopolitice din regiune, iar insecuritatea alimentară crește puternic;

| G. | întrucât, la 11 mai 2022, ziarista Shireen Abu Aqla a fost ucisă în timpul unui raid militar israelian în Jenin, în Cisiordania ocupată; întrucât, în ciuda numeroaselor apeluri în acest sens, nu a fost efectuată nicio anchetă independentă cu privire la uciderea sa, astfel încât autorii acestei infracțiuni nu au fost trași la răspundere; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 11 mai 2022, ziarista Shireen Abu Aqla a fost ucisă în timpul unui raid militar israelian în Jenin, în Cisiordania ocupată; întrucât, în ciuda numeroaselor apeluri în acest sens, nu a fost efectuată nicio anchetă independentă cu privire la uciderea sa, astfel încât autorii acestei infracțiuni nu au fost trași la răspundere;

| H. | întrucât Curtea de Justiție a adoptat o hotărâre la 12 noiembrie 2019 privind politica UE de diferențiere a schimburilor comerciale care provin de pe teritoriul statului Israel și din teritoriile palestiniene ocupate (2); întrucât UE trebuie să aplice această hotărâre în consecință; |
| --- | --- |

H.

întrucât Curtea de Justiție a adoptat o hotărâre la 12 noiembrie 2019 privind politica UE de diferențiere a schimburilor comerciale care provin de pe teritoriul statului Israel și din teritoriile palestiniene ocupate (2); întrucât UE trebuie să aplice această hotărâre în consecință;

| I. | întrucât Israelul este un stat democratic, care și-a organizat ultimele alegeri legislative la 1 noiembrie 2022; întrucât ultimele alegeri parlamentare din Palestina au avut loc în 2006, încheindu-se cu victoria organizației teroriste Hamas din Fâșia Gaza, inclusă pe lista UE; întrucât ultimele alegeri prezidențiale palestiniene au avut loc în ianuarie 2005; |
| --- | --- |

I.

întrucât Israelul este un stat democratic, care și-a organizat ultimele alegeri legislative la 1 noiembrie 2022; întrucât ultimele alegeri parlamentare din Palestina au avut loc în 2006, încheindu-se cu victoria organizației teroriste Hamas din Fâșia Gaza, inclusă pe lista UE; întrucât ultimele alegeri prezidențiale palestiniene au avut loc în ianuarie 2005;

| J. | întrucât Fâșia Gaza se află sub blocadă de 15 ani, două milioane de locuitori fiind imobilizați pe o suprafață de 40x11 kilometri pătrați; întrucât, potrivit Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (UNOCHA), 53 % din locuitorii din Gaza trăiesc sub pragul sărăciei; |
| --- | --- |

J.

întrucât Fâșia Gaza se află sub blocadă de 15 ani, două milioane de locuitori fiind imobilizați pe o suprafață de 40x11 kilometri pătrați; întrucât, potrivit Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (UNOCHA), 53 % din locuitorii din Gaza trăiesc sub pragul sărăciei;

| K. | întrucât comunitatea internațională a cerut în permanență să fie repatriate în Israel rămășițele pământești ale lui Hadar Goldin și Oron Shaul, deoarece acestea sunt păstrate în Gaza, fapt care încalcă dreptul internațional umanitar, și întrucât comunitatea internațională și-a exprimat solidaritatea unanimă cu familiile Goldin și Shaul; |
| --- | --- |

K.

întrucât comunitatea internațională a cerut în permanență să fie repatriate în Israel rămășițele pământești ale lui Hadar Goldin și Oron Shaul, deoarece acestea sunt păstrate în Gaza, fapt care încalcă dreptul internațional umanitar, și întrucât comunitatea internațională și-a exprimat solidaritatea unanimă cu familiile Goldin și Shaul;

| L. | întrucât autoritățile israeliene au demolat infrastructura esențială finanțată de donatorii internaționali pentru a furniza servicii de bază; întrucât, în prezent, mai multe structuri finanțate de UE sau de statele membre au ordine de încetare a activității sau de demolare; |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile israeliene au demolat infrastructura esențială finanțată de donatorii internaționali pentru a furniza servicii de bază; întrucât, în prezent, mai multe structuri finanțate de UE sau de statele membre au ordine de încetare a activității sau de demolare;

| M. | întrucât, în octombrie 2021, ministerul Apărării din Israel a emis un ordin militar prin care șase organizații neguvernamentale palestiniene au fost desemnate drept „asociații ilegale” (organizații teroriste); întrucât, în august 2022, sediile acestor organizații au fost percheziționate, documentele au fost confiscate, iar echipamentele au fost distruse de forțele israeliene; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în octombrie 2021, ministerul Apărării din Israel a emis un ordin militar prin care șase organizații neguvernamentale palestiniene au fost desemnate drept „asociații ilegale” (organizații teroriste); întrucât, în august 2022, sediile acestor organizații au fost percheziționate, documentele au fost confiscate, iar echipamentele au fost distruse de forțele israeliene;

| N. | întrucât societatea civilă din regiune, în special din Israel, Cisiordania și Gaza, joacă un rol esențial în construirea de punți în societate și în promovarea unei atmosfere de pace, toleranță și nonviolență; |
| --- | --- |

N.

întrucât societatea civilă din regiune, în special din Israel, Cisiordania și Gaza, joacă un rol esențial în construirea de punți în societate și în promovarea unei atmosfere de pace, toleranță și nonviolență;

Principii generale

| 1. | își reafirmă sprijinul de neclintit în favoarea unei soluții negociate de coexistență a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu două state suverane, democratice, care să conviețuiască în pace și în condiții de securitate garantată, cu Ierusalimul drept capitală a ambelor state și cu respectarea deplină a dreptului internațional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită să se pună capăt conflictului prelungit israeliano-palestinian și ocupării teritoriilor palestiniene prin reluarea unor veritabile negocieri de pace între cele două părți, pe baza parametrilor stabiliți pentru soluția bazată pe coexistența a două state, cu sprijinul comunității internaționale, care să ducă la un acord privind statutul final negociat și la recunoașterea reciprocă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă ambele părți să-și reafirme angajamentul față de soluția bazată pe coexistența a două state; solicită viitorului guvern israelian să își asume un angajament clar în favoarea soluției bazate pe coexistența a două state; invită liderii israelieni și palestinieni să se abțină de la acțiuni și discursuri provocatoare și de la decizii unilaterale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă lipsa unor rezultate tangibile în procesul de pace din Orientul Mijlociu din ultimele decenii, care a dus la continuarea violențelor și a terorismului, la deteriorarea constantă a situației de pe teren în teritoriile palestiniene ocupate, la creșterea frustrării societății palestiniene, la creșterea tensiunilor și a insecurității în Israel, precum și la instrumentalizarea conflictului de către grupurile teroriste și extremiste; |
| --- | --- |

4.

Obstacole în calea soluției bazate pe coexistența a două state

| 5. | reamintește că așezările sunt ilegale în temeiul dreptului internațional, solicită să se pună capă imediat construirii lor și subliniază că deciziile recente de a crea noi așezări subminează și mai mult perspectivele unei soluții viabile bazate pe coexistența a două state, în special în zona E1 și în Cisiordania; condamnă actele de violență comise de coloniști și solicită tragerea la răspundere a celor responsabili; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cere Israelului să își respecte pe deplin responsabilitățile și obligațiile care îi revin în calitate de putere de ocupație în temeiul dreptului internațional, și să respecte drepturile umane ale palestinienilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă cu fermitate continuarea actelor de terorism împotriva Israelului și reamintește dreptul Israelului de a exista și de a se apăra; recunoaște pe deplin preocupările legitime ale Israelului în materie de securitate și problemele cu care se confruntă acesta; reafirmă dreptul deplin al Israelului de a lupta împotriva actelor de violență și dreptul său de a-și proteja populația civilă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă toate actele de violență dintre israelieni și palestinieni, inclusiv utilizarea disproporționată a forței în operațiunile militare de către forțele de apărare israeliene, atacurile teroriste împotriva civililor nevinovați și îndreptate împotriva infrastructurilor civile, intensificarea violenței coloniștilor și atacurile fără discriminare, inclusiv atacurile cu rachetă comise de organizații teroriste palestiniene care figurează pe listele UE, inclusiv Hamas, Jihadul Islamic Palestinian și Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei și solicită încetarea imediată a acestora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este imperios necesar ca UE să acționeze în parteneriat cu Israelul, Autoritatea Palestiniană, Statele Unite și partenerii arabi din regiune pentru a împiedica reînarmarea grupurilor teroriste din Fâșia Gaza și Cisiordania, contrabanda lor cu arme, fabricarea de rachete și construirea de tuneluri; evidențiază încă o dată necesitatea absolută a dezarmării tuturor grupărilor teroriste din Fâșia Gaza, în acord cu concluziile anterioare ale Consiliului Afaceri Externe; condamnă activitățile inadmisibile ale autorităților de facto din Gaza și, în acest context, accentuează din nou că Autoritatea Palestiniană trebuie să preia controlul asupra Fâșiei Gaza; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită ca autorii acestor acte de violență să fie trași la răspundere, în conformitate cu dreptul internațional; reamintește că respectarea dreptului internațional umanitar și a dreptului internațional în materie de drepturi ale omului de către actorii statali și nestatali, inclusiv responsabilitatea pentru acțiunile lor, constituie unul dintre fundamentele păcii și securității; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reafirmă angajamentul față de rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU, inclusiv, cel mai recent, față de rezoluția 2334 (2016), și subliniază că acestea trebuie respectate, astfel cum a reiterat UE-27 în declarația sa care a urmat ultimei reuniuni a Consiliului de asociere UE-Israel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că democrația în Palestina ar trebui sprijinită în continuare și invită comunitatea internațională să își dubleze eforturile de întărire a instituțiilor sale în vederea realizării unei unități intrapalestiniene, ca element important pentru a ajunge la o soluție bazată pe coexistența a două state; solicită insistent forțelor palestiniene să reia fără întârziere eforturile de reconciliere, în special prin desfășurarea mult întârziată a alegerilor prezidențiale și legislative; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită organizarea unor alegeri transparente, credibile și deschise tuturor în Palestina; se declară foarte îngrijorat de faptul că persoane afiliate organizațiilor teroriste înscrise pe lista UE candidează sau încearcă să candideze la funcții politice în Palestina; invită Israelul să permită desfășurarea acestor alegeri în Ierusalimul de Est; insistă din nou asupra faptului că UE și Parlamentul trebuie să poată observa aceste alegeri, în urma unei invitații; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă eforturile sistematice ale Autorității Palestiniene și ale autorităților de facto din Gaza de a combate opoziția, inclusiv prin arestarea arbitrară a criticilor și a opozanților, care sunt adesea supuși torturii sau altor rele tratamente, și prin restricționarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Israelul să înceteze practica sa larg răspândită de detenție administrativă a palestinienilor, inclusiv a minorilor, fără proces și solicită respectarea dreptului la un proces echitabil; condamnă utilizarea minorilor ca atentatori sinucigași cu bombă de către grupările militante palestiniene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că poporul palestinian are dreptul de a-și utiliza propriile resurse naturale, inclusiv resursele de apă, resursele energetice și terenurile agricole de pe propriul teritoriu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | transmite condoleanțe familiilor soldaților israelieni Hadar Goldin și Oron Shaul; regretă refuzul organizației Hamas de a înapoia rămășițele lor pământești Israelului pentru a fi înmormântate; solicită să se depună toate eforturile pentru repatrierea imediată a rămășițelor acestora; solicită eliberarea cetățenilor israelieni Avraham Mengistu și Hisham Al-Sayed, care nu au comis nicio infracțiune sau contravenție care să justifice reținerea lor de către Hamas în Fâșia Gaza; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Statul Israel să permită ca ajutorul umanitar să ajungă la persoanele cele mai vulnerabile, atât în Cisiordania, cât și în Gaza; își reiterează apelurile pentru încetarea imediată a blocadei și pentru atenuarea crizei umanitare din Fâșia Gaza, adoptând în același timp garanțiile de securitate necesare pentru a preveni violențele împotriva Israelului; reiterează că fondurile UE trebuie alocate pentru proiecte specifice în Gaza, în concordanță cu mecanismul trilateral de sprijin financiar pentru populația civilă; solicită accesul neîngrădit al deputaților în Parlamentul European în Fâșia Gaza; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită încetarea imediată a demolării locuințelor palestiniene; solicită UE și statelor sale membre să solicite compensații pentru demolarea tuturor infrastructurilor finanțate de UE din teritoriile palestiniene ocupate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă îngrijorarea cu privire la restrângerea spațiului de acțiune al societății civile din Israel și din teritoriile palestiniene ocupate și îndeamnă UE să acorde acestei chestiuni o prioritate pe ordinea de zi a dialogului său politic cu guvernul israelian și cu Autoritatea Palestiniană; |
| --- | --- |

20.

Rolul Uniunii Europene

| 21. | îi invită pe Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și pe Reprezentantul Special al UE pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu (RSUE) să lanseze de urgență o inițiativă europeană de pace pentru a restabili un orizont politic pentru o pace justă, globală, de lungă durată între Israel și Palestina; solicită, în acest scop, ca mandatul RSUE să fie prelungit până la soluționarea efectivă a acestui conflict de lungă durată; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită ca această inițiativă să ia forma unei conferințe internaționale, ca un prim pas într-un cadru multilateral menit să atingă acest obiectiv; salută inițiative precum Formatul de la München și încurajează Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre să ia o inițiativă europeană pentru a readuce soluția bazată pe coexistența a două state pe calea cea bună; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită UE să analizeze împreună cu țările arabe în cauză modul în care acordurile lor de normalizare cu Israelul ar putea contribui la soluția bazată pe coexistența a două state și la dezvoltarea economică a regiunii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită UE și statele sale membre să sprijine toate inițiativele de susținere a tragerii la răspundere pentru încălcările dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului; subliniază, în acest sens, activitatea Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută decizia Consiliului Afaceri Externe de a relansa Consiliul de asociere cu Israelul; consideră că acesta ar trebui să întărească parteneriatul UE-Israel, să discute chestiuni legate de conflictul israeliano-palestinian și să vizeze relansarea procesului de pace din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că finanțarea acordată de UE societății civile este un angajament constructiv în direcția construirii de punți între israelieni și palestinieni; solicită ca programele UE să consolideze contactele interpersonale între diferite minorități etnice și religioase, apărători ai drepturilor omului, ziariști și organizații ale femeilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea ca UE și statele sale membre să sprijine inițiativele comune în sectorul social și în cel economic, inclusiv în ceea ce privește apa și energia, pentru a promova prosperitatea și schimburile sociale între cele două teritorii; își reiterează sprijinul pentru strategia „Global Gateway”, care, în sinergie cu planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică, va dezvolta legături comerciale în regiune; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recunoaște rolul jucat de Agenția ONU de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat în asigurarea de servicii vitale refugiaților palestinieni; reafirmă importanța educației în crearea de perspective pentru o soluție bazată pe coexistența a două state; reafirmă că ura, incitarea la violență și antisemitismul sunt contrare valorilor UE și reprezintă o piedică majoră în soluționarea conflictului; își reafirmă poziția conform căreia toate manualele și materialele școlare finanțate din fondurile Uniunii trebuie să respecte standardele UNESCO privind pacea, toleranța, coexistența și nonviolența; subliniază că finanțarea UE va trebui suspendată dacă se prezintă dovezi clare și întemeiate de utilizare abuzivă a acesteia;; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că toate programele de învățământ finanțate de UE trebuie să respecte standardele UNESCO în materie de pace, toleranță, coexistență și non-violență și condamnă cu fermitate discursurile de incitare la ură, violența și antisemitismul care se regăsesc în continuare în programele de învățământ ale Autorității Palestiniene; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, reprezentantului special al UE pentru procesul de pace în Orientul Mijlociu, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, Knessetului și Guvernului Israelului, Președintelui Autorității Palestiniene și Consiliului Legislativ Palestinian. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  JO C 307, 30.8.2018, p. 113.

(2)  Hotărârea din 12 noiembrie 2019, Organisation juive européenne și Vignoble Psagot Ltd/Ministre de l’Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Punerea în aplicare a Noii agende europene pentru cultură și a Strategiei UE pentru relațiile culturale internaționale

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii agende europene pentru cultură și a Strategiei UE pentru relațiile culturale internaționale (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special ODD 17 de revitalizare a parteneriatului global pentru dezvoltarea durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special ODD 17 de revitalizare a parteneriatului global pentru dezvoltarea durabilă,

| — | având în vedere declarația finală adoptată de Conferința mondială UNESCO privind politicile culturale și dezvoltarea durabilă – MONDIACULT 2022, organizată la Ciudad de Mexico în perioada 28-30 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală adoptată de Conferința mondială UNESCO privind politicile culturale și dezvoltarea durabilă – MONDIACULT 2022, organizată la Ciudad de Mexico în perioada 28-30 septembrie 2022,

| — | având în vedere declarația adoptată în urma reuniunii informale a miniștrilor statelor membre ale Uniunii Europene responsabili cu cultura și afacerile europene, care a avut loc la Paris la 3 mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată în urma reuniunii informale a miniștrilor statelor membre ale Uniunii Europene responsabili cu cultura și afacerile europene, care a avut loc la Paris la 3 mai 2019,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului Europei din 8 decembrie 2010 de instituire a unui Acord parțial extins privind itinerarele culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului Europei din 8 decembrie 2010 de instituire a unui Acord parțial extins privind itinerarele culturale,

| — | având în vedere raportul din 4 mai 2017 al grupului de lucru pentru metoda deschisă de coordonare (MDC), format din experți din statele membre, intitulat „How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis” (Cum pot promova cultura și artele dialogul intercultural în contextul crizei migrației și a refugiaților), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 4 mai 2017 al grupului de lucru pentru metoda deschisă de coordonare (MDC), format din experți din statele membre, intitulat „How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis” (Cum pot promova cultura și artele dialogul intercultural în contextul crizei migrației și a refugiaților),

| — | având în vedere raportul din 17 decembrie 2019 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Sustainable cultural tourism” (Turismul cultural sustenabil), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 17 decembrie 2019 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Sustainable cultural tourism” (Turismul cultural sustenabil),

| — | având în vedere raportul din 4 iunie 2021 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Towards gender equality in the cultural and creative sectors” (Către egalitatea de gen în sectoarele cultural și creativ), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 4 iunie 2021 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Towards gender equality in the cultural and creative sectors” (Către egalitatea de gen în sectoarele cultural și creativ),

| — | având în vedere raportul din 5 septembrie 2022 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Strengthening cultural heritage resilience for climate change” (Consolidarea rezilienței la schimbările climatice a patrimoniului cultural), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 5 septembrie 2022 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Strengthening cultural heritage resilience for climate change” (Consolidarea rezilienței la schimbările climatice a patrimoniului cultural),

| — | având în vedere raportul din 22 septembrie 2022 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change” (Vremuri agitate. Natura și oamenii: curajul cultural al schimbării), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 22 septembrie 2022 al grupului de lucru pentru MDC, format din experți ai statelor membre, intitulat „Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change” (Vremuri agitate. Natura și oamenii: curajul cultural al schimbării),

| — | având în vedere Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD),

| — | având în vedere declarația de la Roma a miniștrilor culturii din statele membre G20, din 30 iulie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la Roma a miniștrilor culturii din statele membre G20, din 30 iulie 2021,

| — | având în vedere articolul 8 alineatul (2) din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 alineatul (2) din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind infracțiunile împotriva bunurilor culturale (Convenția de la Nicosia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind infracțiunile împotriva bunurilor culturale (Convenția de la Nicosia),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 iunie 2016 intitulată „Către o strategie a UE privind relațiile culturale internaționale” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 iunie 2016 intitulată „Către o strategie a UE privind relațiile culturale internaționale” (JOIN(2016)0029),

| — | având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere orientările comune ale Serviciului European de Acțiune Externă și ale institutelor naționale de cultură ale UE, publicate în ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările comune ale Serviciului European de Acțiune Externă și ale institutelor naționale de cultură ale UE, publicate în ianuarie 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2018 privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea generală a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2018 privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea generală a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 (COM(2019)0548),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2021 intitulată „Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2021 intitulată „Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți” (COM(2021)0573),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 29 iunie 2022 privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 29 iunie 2022 privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (COM(2022)0317),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 7 iunie 2019 privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 7 iunie 2019 privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de conflicte și crize externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de conflicte și crize externe,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 21 iunie 2021 referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 21 iunie 2021 referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2018 privind necesitatea de a scoate în evidență patrimoniul cultural în toate politicile din UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2018 privind necesitatea de a scoate în evidență patrimoniul cultural în toate politicile din UE,

| — | având în vedere Declarația de la Roma din 25 martie 2017, aprobată de liderii a 27 de state membre și ai Consiliului European, Parlamentului European și Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Roma din 25 martie 2017, aprobată de liderii a 27 de state membre și ai Consiliului European, Parlamentului European și Comisiei Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la Noua agendă europeană pentru cultură (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la Noua agendă europeană pentru cultură (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la tema „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la tema „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 7 iunie 2007 referitoare la statutul social al artiștilor (4) și din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 7 iunie 2007 referitoare la statutul social al artiștilor (4) și din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2022 referitoare la noul Bauhaus european (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2022 referitoare la noul Bauhaus european (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport (11),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (12),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (13),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2020/2229 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Deciziei nr. 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului „Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2020/2229 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Deciziei nr. 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului „Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033 (14),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/864 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind Anul european al patrimoniului cultural (2018) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/864 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind Anul european al patrimoniului cultural (2018) (15),

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, în special articolul 27 privind dreptul de a participa la viața culturală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, în special articolul 27 privind dreptul de a participa la viața culturală,

| — | având în vedere raportul din 2022 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) intitulat „Pastila de cultură: Oameni, locuri și industrii creative”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2022 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) intitulat „Pastila de cultură: Oameni, locuri și industrii creative”,

| — | având în vedere acțiunea pregătitoare privind cultura în relațiile externe ale UE și recomandările sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea pregătitoare privind cultura în relațiile externe ale UE și recomandările sale,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE împotriva traficului de bunuri culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE împotriva traficului de bunuri culturale,

| — | având în vedere Declarația de la Santiago de Compostela a Consiliului Europei, din 23 octombrie 1987, cu ocazia proclamării Drumului Sfântului Iacob („Caminos de Santiago”) ca prim itinerar cultural european, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Santiago de Compostela a Consiliului Europei, din 23 octombrie 1987, cu ocazia proclamării Drumului Sfântului Iacob („Caminos de Santiago”) ca prim itinerar cultural european,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 6 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri externe și cel al Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri externe și cel al Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0279/2022),

| A. | întrucât comunicarea Comisiei din 2018 privind o Nouă agendă europeană pentru cultură (COM(2018)0267) și comunicarea comună din 2016 intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (JOIN(2016)0029) au jucat un rol decisiv în definirea politicilor culturale ale UE și ale statelor membre, atât în dimensiunea lor națională, cât și în cea internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât comunicarea Comisiei din 2018 privind o Nouă agendă europeană pentru cultură (COM(2018)0267) și comunicarea comună din 2016 intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (JOIN(2016)0029) au jucat un rol decisiv în definirea politicilor culturale ale UE și ale statelor membre, atât în dimensiunea lor națională, cât și în cea internațională;

| B. | întrucât Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 va servi drept principală foaie de parcurs pentru coordonarea politicilor culturale ale UE în anii următori și va reprezenta o oportunitate de a declanșa o schimbare de paradigmă care să permită sectoarelor culturale și creative (SCC) să se adapteze la o nouă normalitate după pandemie și să își dezvolte reziliența în fața posibilelor provocări viitoare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 va servi drept principală foaie de parcurs pentru coordonarea politicilor culturale ale UE în anii următori și va reprezenta o oportunitate de a declanșa o schimbare de paradigmă care să permită sectoarelor culturale și creative (SCC) să se adapteze la o nouă normalitate după pandemie și să își dezvolte reziliența în fața posibilelor provocări viitoare;

| C. | întrucât cultura este un bun public, iar sectoarele și industriile culturale și creative (SICC) ar trebui sprijinite cu cadre de politică ambițioase, o finanțare publică și privată adecvată și un mediu propice pentru lucrătorii din SICC, precum și pentru accesul publicului la cultură; întrucât noua agendă europeană pentru cultură ar trebui să urmărească păstrarea, extinderea și difuzarea unei scene culturale europene vibrante și diversificate, care promovează participarea tuturor și nu lasă pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

C.

întrucât cultura este un bun public, iar sectoarele și industriile culturale și creative (SICC) ar trebui sprijinite cu cadre de politică ambițioase, o finanțare publică și privată adecvată și un mediu propice pentru lucrătorii din SICC, precum și pentru accesul publicului la cultură; întrucât noua agendă europeană pentru cultură ar trebui să urmărească păstrarea, extinderea și difuzarea unei scene culturale europene vibrante și diversificate, care promovează participarea tuturor și nu lasă pe nimeni în urmă;

| D. | întrucât creația culturală este o modalitate esențială de comunicare a opiniilor, inclusiv a opiniilor critice față de cei aflați la putere, și întrucât este, prin urmare, esențial să se garanteze libertatea de exprimare în cultură, inclusiv libertatea de exprimare în mass-media; |
| --- | --- |

D.

întrucât creația culturală este o modalitate esențială de comunicare a opiniilor, inclusiv a opiniilor critice față de cei aflați la putere, și întrucât este, prin urmare, esențial să se garanteze libertatea de exprimare în cultură, inclusiv libertatea de exprimare în mass-media;

| E. | întrucât Europa este o comunitate culturală, bazată pe valori și istorie comune și pe o integrare continuă; întrucât cultura și patrimoniul cultural, inclusiv itinerarele culturale europene, au un mare potențial de a promova valorile Uniunii Europene, de a-i consolida identitățile diverse și de a contribui la realizarea obiectivelor sale la nivel mondial, precum și de a contribui la soluționarea provocărilor globale; |
| --- | --- |

E.

întrucât Europa este o comunitate culturală, bazată pe valori și istorie comune și pe o integrare continuă; întrucât cultura și patrimoniul cultural, inclusiv itinerarele culturale europene, au un mare potențial de a promova valorile Uniunii Europene, de a-i consolida identitățile diverse și de a contribui la realizarea obiectivelor sale la nivel mondial, precum și de a contribui la soluționarea provocărilor globale;

| F. | întrucât Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 a sprijinit și a promovat cultura și patrimoniul cultural drept „o sursă comună de memorie, de înțelegere, de identitate, de dialog, de coeziune și de creativitate pentru Europa”; întrucât obiectivele generale ale anului european au constat „în a încuraja și a sprijini eforturile Uniunii, ale statelor membre și ale autorităților regionale și locale, în cooperare cu sectorul patrimoniului cultural și cu societatea civilă în sens larg, de a proteja, conserva, reutiliza, îmbunătăți, valorifica și promova patrimoniul cultural al Europei” (16); întrucât conservarea, protejarea și promovarea patrimoniului cultural sub toate formele pot acționa ca un catalizator pentru consolidarea relațiilor interculturale, a păcii, a democrației, a redresării economice durabile pe termen lung, a turismului sustenabil și a dezvoltării regionale, precum și a reconcilierii și a coexistenței culturale, sporind implicarea comunităților locale, atât la nivel european, cât și la nivel internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 a sprijinit și a promovat cultura și patrimoniul cultural drept „o sursă comună de memorie, de înțelegere, de identitate, de dialog, de coeziune și de creativitate pentru Europa”; întrucât obiectivele generale ale anului european au constat „în a încuraja și a sprijini eforturile Uniunii, ale statelor membre și ale autorităților regionale și locale, în cooperare cu sectorul patrimoniului cultural și cu societatea civilă în sens larg, de a proteja, conserva, reutiliza, îmbunătăți, valorifica și promova patrimoniul cultural al Europei” (16); întrucât conservarea, protejarea și promovarea patrimoniului cultural sub toate formele pot acționa ca un catalizator pentru consolidarea relațiilor interculturale, a păcii, a democrației, a redresării economice durabile pe termen lung, a turismului sustenabil și a dezvoltării regionale, precum și a reconcilierii și a coexistenței culturale, sporind implicarea comunităților locale, atât la nivel european, cât și la nivel internațional;

| G. | întrucât cultura creează beneficii sociale și economice, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii, și are o funcție importantă în economie și în crearea de locuri de muncă; întrucât SICC reprezintă cel puțin 4,4 % din PIB-ul UE și angajează aproximativ 7,6 milioane de persoane, având astfel potențialul de a fi vectori ai dezvoltării locale și regionale; întrucât SICC au un grad ridicat de fragmentare, peste 90 % dintre companiile SICC fiind întreprinderi mici și mijlocii, 33 % din forța de muncă desfășurând activități independente (17) și având formule de lucru atipice; întrucât SICC recuperează doar o mică parte din valoarea economică pe care o generează, ceea ce are un impact negativ asupra lucrătorilor din sectoarele culturale și creative; |
| --- | --- |

G.

întrucât cultura creează beneficii sociale și economice, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii, și are o funcție importantă în economie și în crearea de locuri de muncă; întrucât SICC reprezintă cel puțin 4,4 % din PIB-ul UE și angajează aproximativ 7,6 milioane de persoane, având astfel potențialul de a fi vectori ai dezvoltării locale și regionale; întrucât SICC au un grad ridicat de fragmentare, peste 90 % dintre companiile SICC fiind întreprinderi mici și mijlocii, 33 % din forța de muncă desfășurând activități independente (17) și având formule de lucru atipice; întrucât SICC recuperează doar o mică parte din valoarea economică pe care o generează, ceea ce are un impact negativ asupra lucrătorilor din sectoarele culturale și creative;

| H. | întrucât impactul pandemiei de COVID-19 asupra SICC europene a fost dramatic dar inegal între sectoare și a exacerbat provocările cu care se confruntă aceste sectoare și condițiile de muncă adeseori atipice ale artiștilor și lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât activitățile desfășurate la fața locului au fost puternic afectate de restricțiile de deplasare a persoanelor, de restricțiile de călătorie și de alte măsuri de sănătate publică necesare, în timp ce sectoarele cu o capacitate digitală mai mare s-au aflat într-o poziție mai bună pentru a face față crizei; întrucât unele obiceiuri culturale pierdute în timpul pandemiei nu au revenit în mod sistematic în unele sectoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât impactul pandemiei de COVID-19 asupra SICC europene a fost dramatic dar inegal între sectoare și a exacerbat provocările cu care se confruntă aceste sectoare și condițiile de muncă adeseori atipice ale artiștilor și lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât activitățile desfășurate la fața locului au fost puternic afectate de restricțiile de deplasare a persoanelor, de restricțiile de călătorie și de alte măsuri de sănătate publică necesare, în timp ce sectoarele cu o capacitate digitală mai mare s-au aflat într-o poziție mai bună pentru a face față crizei; întrucât unele obiceiuri culturale pierdute în timpul pandemiei nu au revenit în mod sistematic în unele sectoare;

| I. | întrucât investițiile în Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) nu reflectă importanța economică și socială enormă a SICC, lăsând aceste sectoare considerabil subreprezentate în efortul general al UE de a sprijini redresarea și reziliența economiei europene în urma pandemiei; întrucât Parlamentul a solicitat un obiectiv de investiții în SICC echivalent cu 2 % din MRR și a reiterat importanța unor investiții adecvate în agenda culturală a UE (18); întrucât doar 16 state membre au inclus cultura în planurile lor naționale de redresare și reziliență și, deși obiectivul de 2 % a fost atins în medie la nivelul UE, majoritatea statelor membre au rămas cu mult sub această cifră; |
| --- | --- |

I.

întrucât investițiile în Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) nu reflectă importanța economică și socială enormă a SICC, lăsând aceste sectoare considerabil subreprezentate în efortul general al UE de a sprijini redresarea și reziliența economiei europene în urma pandemiei; întrucât Parlamentul a solicitat un obiectiv de investiții în SICC echivalent cu 2 % din MRR și a reiterat importanța unor investiții adecvate în agenda culturală a UE (18); întrucât doar 16 state membre au inclus cultura în planurile lor naționale de redresare și reziliență și, deși obiectivul de 2 % a fost atins în medie la nivelul UE, majoritatea statelor membre au rămas cu mult sub această cifră;

| J. | întrucât Parlamentul, în rezoluțiile sale din 7 iunie 2007 și din 20 octombrie 2021, a solicitat condițiilor de muncă din SCC europene și instituirea unui statut european al artistului drept cadru comun pentru condițiile de muncă și standarde minime comune tuturor țărilor UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât Parlamentul, în rezoluțiile sale din 7 iunie 2007 și din 20 octombrie 2021, a solicitat condițiilor de muncă din SCC europene și instituirea unui statut european al artistului drept cadru comun pentru condițiile de muncă și standarde minime comune tuturor țărilor UE;

| K. | întrucât participarea culturală poate fi concepută atât drept participare pasivă, cât și drept creație activă, indiferent de nivelul – amator sau profesionist – la care se desfășoară activitatea; întrucât atât participarea culturală activă, cât și cea pasivă au numeroase beneficii economice, sociale și de sănătate; |
| --- | --- |

K.

întrucât participarea culturală poate fi concepută atât drept participare pasivă, cât și drept creație activă, indiferent de nivelul – amator sau profesionist – la care se desfășoară activitatea; întrucât atât participarea culturală activă, cât și cea pasivă au numeroase beneficii economice, sociale și de sănătate;

| L. | întrucât Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 privind o nouă agendă europeană pentru cultură (COM(2018)0267) a subliniat importanța culturii și a artelor în integrarea refugiaților și a altor migranți; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 privind o nouă agendă europeană pentru cultură (COM(2018)0267) a subliniat importanța culturii și a artelor în integrarea refugiaților și a altor migranți;

| M. | întrucât arta și activitățile culturale sunt recunoscute de mult timp de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) (19) ca fiind benefice pentru sănătate, inclusiv pentru sănătatea mintală, și pentru starea de bine individuală și societală, în special datorită naturii și componentelor lor multidimensionale, printre care se numără interacțiunea socială, activarea senzorială, exprimarea emoțională, stimularea cognitivă și activitatea fizică, precum și datorită capacității lor de a stimula multiple procese psihologice, comportamentale și sociale; întrucât artele și cultura au demonstrat că sunt de neprețuit pentru reziliența societăților în perioade de criză; |
| --- | --- |

M.

întrucât arta și activitățile culturale sunt recunoscute de mult timp de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) (19) ca fiind benefice pentru sănătate, inclusiv pentru sănătatea mintală, și pentru starea de bine individuală și societală, în special datorită naturii și componentelor lor multidimensionale, printre care se numără interacțiunea socială, activarea senzorială, exprimarea emoțională, stimularea cognitivă și activitatea fizică, precum și datorită capacității lor de a stimula multiple procese psihologice, comportamentale și sociale; întrucât artele și cultura au demonstrat că sunt de neprețuit pentru reziliența societăților în perioade de criză;

| N. | întrucât arta și disciplinele artistice sunt componente importante și catalizatori atât ai educației formale, informale și non-formale, cât și ai dezvoltării personale; întrucât învățarea prin intermediul artei și al disciplinelor artistice și învățarea despre acestea contribuie la dezvoltarea aptitudinilor și a competențelor, cum ar fi gândirea creativă și alte competențe transferabile; întrucât aceste componente nu sunt suficient de dezvoltate în programele școlare naționale; întrucât, prin consolidarea științei, tehnologiei, ingineriei, artei și matematicii (STIAM), statele membre pot promova o cultură a inovării și creativității de la o vârstă fragedă, într-o perspectivă a învățării pe termen lung; |
| --- | --- |

N.

întrucât arta și disciplinele artistice sunt componente importante și catalizatori atât ai educației formale, informale și non-formale, cât și ai dezvoltării personale; întrucât învățarea prin intermediul artei și al disciplinelor artistice și învățarea despre acestea contribuie la dezvoltarea aptitudinilor și a competențelor, cum ar fi gândirea creativă și alte competențe transferabile; întrucât aceste componente nu sunt suficient de dezvoltate în programele școlare naționale; întrucât, prin consolidarea științei, tehnologiei, ingineriei, artei și matematicii (STIAM), statele membre pot promova o cultură a inovării și creativității de la o vârstă fragedă, într-o perspectivă a învățării pe termen lung;

| O. | întrucât cercetarea artistică ar trebui să se înscrie într-un dialog inter pares cu alte discipline de cercetare și să fie finanțată ca atare, atât din cauza valorii sale proprii, cât și a contribuției esențiale la stimularea inovării; |
| --- | --- |

O.

întrucât cercetarea artistică ar trebui să se înscrie într-un dialog inter pares cu alte discipline de cercetare și să fie finanțată ca atare, atât din cauza valorii sale proprii, cât și a contribuției esențiale la stimularea inovării;

| P. | întrucât programul „Europa creativă” al UE pentru SICC joacă un rol esențial în promovarea artelor, a culturii și a conținutului audiovizual și în sprijinirea mass-mediei de înaltă calitate, îndeosebi prin sprijinirea proiectelor la nivel local, a micilor companii și a artiștilor individuali; întrucât acesta contribuie la strategia globală a Uniunii pentru relațiile culturale internaționale în scopul de a-i asigura impactul pe termen lung printr-o abordare interpersonală care implică rețelele culturale, societatea civilă și organizațiile locale; întrucât majoritatea realizărilor-țintă ale Planului de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 au fost obținute prin acțiuni prevăzute de program; |
| --- | --- |

P.

întrucât programul „Europa creativă” al UE pentru SICC joacă un rol esențial în promovarea artelor, a culturii și a conținutului audiovizual și în sprijinirea mass-mediei de înaltă calitate, îndeosebi prin sprijinirea proiectelor la nivel local, a micilor companii și a artiștilor individuali; întrucât acesta contribuie la strategia globală a Uniunii pentru relațiile culturale internaționale în scopul de a-i asigura impactul pe termen lung printr-o abordare interpersonală care implică rețelele culturale, societatea civilă și organizațiile locale; întrucât majoritatea realizărilor-țintă ale Planului de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 au fost obținute prin acțiuni prevăzute de program;

| Q. | întrucât relațiile culturale sunt definite în mod obișnuit (20) ca interacțiuni reciproce, necoercitive, transnaționale între două sau mai multe culturi, care cuprind o serie de activități desfășurate atât de actori statali, cât și nestatali în spațiul cultural și al societății civile; întrucât rezultatele globale ale relațiilor culturale sunt o mai mare conectivitate, o mai bună înțelegere reciprocă, relații mai numeroase și mai profunde, tranzacții reciproc avantajoase și un dialog durabil consolidat între state, popoare, actori nestatali și culturi, construind astfel societăți mai reziliente; |
| --- | --- |

Q.

întrucât relațiile culturale sunt definite în mod obișnuit (20) ca interacțiuni reciproce, necoercitive, transnaționale între două sau mai multe culturi, care cuprind o serie de activități desfășurate atât de actori statali, cât și nestatali în spațiul cultural și al societății civile; întrucât rezultatele globale ale relațiilor culturale sunt o mai mare conectivitate, o mai bună înțelegere reciprocă, relații mai numeroase și mai profunde, tranzacții reciproc avantajoase și un dialog durabil consolidat între state, popoare, actori nestatali și culturi, construind astfel societăți mai reziliente;

| R. | întrucât diplomația culturală se referă la statele care colaborează cu alte state sau cu popoarele acestora prin intermediul culturii, predominând perspectiva guvernamentală și unidirecțională de promovare în defavoarea perspectivei avantajelor reciproce și dialogului; întrucât diplomația culturală este influențată de politicile inerente politicii externe, este responsabilă în fața instituțiilor de stat competente și poate fi instrumentalizată pentru a sprijini obiective de politică (21); |
| --- | --- |

R.

întrucât diplomația culturală se referă la statele care colaborează cu alte state sau cu popoarele acestora prin intermediul culturii, predominând perspectiva guvernamentală și unidirecțională de promovare în defavoarea perspectivei avantajelor reciproce și dialogului; întrucât diplomația culturală este influențată de politicile inerente politicii externe, este responsabilă în fața instituțiilor de stat competente și poate fi instrumentalizată pentru a sprijini obiective de politică (21);

| S. | întrucât eforturile UE în direcția stimulării relațiilor culturale internaționale și a diplomației culturale, care sunt componente valoroase ale setului său de instrumente diplomatice, ar trebui să vizeze promovarea unor valori precum solidaritatea și fraternitatea, implicând actori de la toate nivelurile instituțiilor publice și societății civile; întrucât alocarea de resurse financiare specifice pentru relațiile culturale internaționale către acești actori le-ar spori considerabil capacitatea de a-și debloca potențialul; |
| --- | --- |

S.

întrucât eforturile UE în direcția stimulării relațiilor culturale internaționale și a diplomației culturale, care sunt componente valoroase ale setului său de instrumente diplomatice, ar trebui să vizeze promovarea unor valori precum solidaritatea și fraternitatea, implicând actori de la toate nivelurile instituțiilor publice și societății civile; întrucât alocarea de resurse financiare specifice pentru relațiile culturale internaționale către acești actori le-ar spori considerabil capacitatea de a-și debloca potențialul;

| T. | întrucât diaspora țărilor terțe din UE și diaspora europeană din țările terțe pot fi actori importanți în consolidarea relațiilor culturale dintre UE și alte țări; |
| --- | --- |

T.

întrucât diaspora țărilor terțe din UE și diaspora europeană din țările terțe pot fi actori importanți în consolidarea relațiilor culturale dintre UE și alte țări;

| U. | întrucât UE a creat un sistem special, cunoscut sub denumirea de „excepție culturală” în 1993, pentru a proteja bunurile și serviciile culturale de normele privind liberul schimb, deoarece cultura nu ar trebui considerată o marfă comercială și nu ar trebui să fie supusă nevoilor pieței; |
| --- | --- |

U.

întrucât UE a creat un sistem special, cunoscut sub denumirea de „excepție culturală” în 1993, pentru a proteja bunurile și serviciile culturale de normele privind liberul schimb, deoarece cultura nu ar trebui considerată o marfă comercială și nu ar trebui să fie supusă nevoilor pieței;

| V. | întrucât Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU nu abordează în mod explicit cultura, deși aceasta este un bun public mondial și reprezintă atât o dimensiune transversală a dezvoltării durabile, cât și un obiectiv în sine, după cum reiese clar din campaniile globale, ca de pildă campania #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

întrucât Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU nu abordează în mod explicit cultura, deși aceasta este un bun public mondial și reprezintă atât o dimensiune transversală a dezvoltării durabile, cât și un obiectiv în sine, după cum reiese clar din campaniile globale, ca de pildă campania #Culture2030Goal;

| W. | întrucât tehnologiile digitale afectează toate aspectele vieții culturale, precum și activitatea artiștilor, a lucrătorilor din domeniul cultural, a organizațiilor și instituțiilor și le pot ajuta să faciliteze interacțiunea cu diferite categorii de public și accesul la activitatea lor; întrucât diferite programe și inițiative de finanțare ale UE sprijină tranziția digitală a sectorului, în special Orizont Europa, Erasmus+, Europa creativă și noul Bauhaus european (NBE); întrucât digitalizarea are un potențial enorm și a schimbat modul în care SICC creează, produc și difuzează conținut, stimulând oportunitățile de creștere și intensificare a participării culturale; întrucât digitalizarea implică și provocări în ceea ce privește diversitatea, remunerarea echitabilă și accesul la cultură și adâncește inegalitățile, inclusiv ca urmare a lipsei competențelor digitale adecvate, |
| --- | --- |

W.

întrucât tehnologiile digitale afectează toate aspectele vieții culturale, precum și activitatea artiștilor, a lucrătorilor din domeniul cultural, a organizațiilor și instituțiilor și le pot ajuta să faciliteze interacțiunea cu diferite categorii de public și accesul la activitatea lor; întrucât diferite programe și inițiative de finanțare ale UE sprijină tranziția digitală a sectorului, în special Orizont Europa, Erasmus+, Europa creativă și noul Bauhaus european (NBE); întrucât digitalizarea are un potențial enorm și a schimbat modul în care SICC creează, produc și difuzează conținut, stimulând oportunitățile de creștere și intensificare a participării culturale; întrucât digitalizarea implică și provocări în ceea ce privește diversitatea, remunerarea echitabilă și accesul la cultură și adâncește inegalitățile, inclusiv ca urmare a lipsei competențelor digitale adecvate,

| 1. | ia act de punerea în aplicare în general satisfăcătoare a Noii agende europene pentru cultură și de comunicarea comună intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale”; cu toate acestea, observă că evaluarea punerii în aplicare a Noii agende europene pentru cultură a evidențiat deficiențe, în special în ceea ce privește prioritățile; subliniază că, deși cele două documente au rezistat provocărilor generate de crizele neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, cadrul lor strategic trebuie actualizat pentru a stabili obiectivele generale ale politicii culturale a UE, precum și instrumentele practice pentru punerea lor în aplicare, inclusiv prin clarificarea modului în care Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii și Strategia UE pentru relațiile culturale internaționale contribuie la operaționalizarea Noii agende europene pentru cultură actualizate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște că Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 reprezintă un instrument esențial pentru orientarea strategiilor statelor membre în abordarea aspectelor relevante pentru SICC în Europa; în acest sens, în ceea ce privește prioritățile, Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 ar trebui să se axeze pe:






  (i) | redresarea și reziliența SICC prin consolidarea în continuare a capacității acestora de a răspunde la șocurile viitoare; |
| --- | --- | --- |

2.

(i)

redresarea și reziliența SICC prin consolidarea în continuare a capacității acestora de a răspunde la șocurile viitoare;

| (ii) | cultură și sustenabilitate, considerând cultura drept motor al dezvoltării durabile, al bunăstării și al justiției sociale; |
| --- | --- |

(ii)

cultură și sustenabilitate, considerând cultura drept motor al dezvoltării durabile, al bunăstării și al justiției sociale;

| (iii) | statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și profesioniștilor din domeniul cultural și creativ; |
| --- | --- |

(iii)

statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și profesioniștilor din domeniul cultural și creativ;

| (iv) | protejarea și conservarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

(iv)

protejarea și conservarea patrimoniului cultural;

| (v) | consolidarea și asigurarea dezvoltării și punerii în aplicare eficiente a strategiilor privind relațiile culturale internaționale; |
| --- | --- |

(v)

consolidarea și asigurarea dezvoltării și punerii în aplicare eficiente a strategiilor privind relațiile culturale internaționale;

| 3. | subliniază că Planul de lucru al Consiliului pentru perioada 2023-2026 ar trebui să intensifice colaborarea în materie de politici culturale și ar trebui să includă cadre de evaluare ca abordare pentru monitorizarea punerii în aplicare; evidențiază că metodele de lucru prevăzute în planul de lucru al Consiliului ar trebui revizuite pentru a le face mai simple și mai eficiente din punct de vedere procedural și că ar trebui avută în vedere înființarea unor grupuri de lucru specifice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că Plan de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 reprezintă o oportunitate de a avansa către o politică culturală mai cuprinzătoare la nivelul UE; subliniază că această ambiție necesită o finanțare proporțională; reamintește că SICC recuperează doar o mică parte din valoarea economică pe care o generează și au nevoie de surse de finanțare noi, alternative și stabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută consolidarea programului „Europa creativă” 2021-2027, în special dublarea bugetului în comparație cu predecesorul său, precum și accentul mai puternic pus pe diversitatea culturală, incluziune, mobilitate, creația transnațională și cooperarea în materie de politici, precum și digitalizarea, ecologizarea și reziliența SICC; cu toate acestea, este profund îngrijorat de faptul că programul „Europa creativă” este încă mult subfinanțat în raport cu obiectivele sale și că orice reducere bugetară anuală a programului va afecta grav redresarea SICC; insistă, prin urmare, asupra necesității de a asigura un nivel adecvat de finanțare a programului „Europa creativă” printr-o viitoare revizuire a cadrului financiar multianual (CFM); |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să utilizeze pe deplin potențialul oferit de finanțarea, programele și politicile UE dedicate culturii și sinergiile acestora cu programele adecvate, în special Orizont Europa, Erasmus+, NBE și altele; încurajează Comisia să valorifice mai departe aceste sinergii, în vederea maximizării efectelor lor pozitive, atât în ceea ce privește conținutul, cât și disponibilitatea finanțării în dimensiunile lor interne și externe; insistă că cultura și patrimoniul cultural ar trebui să fie integrate orizontal în toate politicile UE, în special în politicile privind tranziția verde și digitală; invită statele membre să promoveze dezvoltarea culturii și a cercetării în domeniul tehnic și să protejeze patrimoniul natural, istoric și artistic, inclusiv în interesul generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște că MDC culturală nu dispune de mecanisme de monitorizare concrete și instituționalizate; recomandă, prin urmare, punerea în aplicare a unor calendare și indicatori specifici care ar putea permite acțiuni ulterioare sau evaluarea performanței statelor membre; solicită extinderea colaborării cu țările din afara UE în cadrul grupurilor MDC, deoarece s-a dovedit a fi benefică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă că rapoartele elaborate la nivelul MDC au o influență directă limitată asupra procesului de elaborare a politicilor la nivel național, regional și local, din cauza lipsei unei diseminări și a unei conectivități adecvate între țările participante și ministerele naționale; recomandă, așadar, să se elaboreze rapoarte cu recomandări de politică clare și concrete, susținute de o abordare bazată mai mult pe dovezi; în plus, invită Comisia să difuzeze pe scară largă prin mijloace digitale informații privind rezultatele MDC la nivel național și la nivelul UE în cât mai multe limbi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută instituirea dialogului structurat (DS) „Vocile culturii”, care oferă organizațiilor societății civile (OSC) din sectorul cultural o platformă pentru a colabora cu Comisia și MDC; recunoaște că dialogul structurat cu societatea civilă a înlesnit cooperarea transsectorială, crearea de rețele și schimburile; subliniază totuși interacțiunile insuficiente dintre MDC și platformele de dialog structurat și, prin urmare, încurajează schimburile mai frecvente și mai sistematice între membrii DS și ai MDC, precum și participarea extinsă pentru a include toate subsectoarele; invită Comisia și statele membre să dea regulat curs recomandărilor formulate în rapoartele finale, conferințe, ateliere și orice alte evenimente organizate în cadrul MDC și al dialogului structurat; încurajează statele membre să dea curs acestor recomandări prin modificări concrete ale politicilor și planuri de acțiune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută proiectul-pilot – Crearea unei platforme a patrimoniului european, pentru a sprijini valorificarea cuprinzătoare și eficientă sub aspectul costurilor a Anului European al Patrimoniului Cultural; în acord cu rezoluția Parlamentului referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (22); solicită Comisiei și statelor membre să sprijine crearea mai multor parteneriate cu sectoarele privat, public și non-profit pentru conservarea patrimoniului cultural, cu respectarea deplină a principiului adiționalității, și să revizuiască și să actualizeze Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural pentru a asigura protecția patrimoniului cultural în Europa post-pandemie; subliniază că este important să se continue valorificarea acestei moșteniri prin resurse adecvate; reiterează importanța Mărcii patrimoniului european ca proiect de sensibilizare cu privire la rădăcinile culturale și istorice ale UE într-un mod inovator; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să aplice pe deplin principiul consacrat la articolul 27 din Declarația universală a drepturilor omului și să recunoască dreptul la viața culturală, artistică și științifică și drepturile culturale conexe ca drepturi ale omului pentru toți, permițând tuturor persoanelor să participe la viața culturală a comunității, să se bucure de artă și să împartă beneficiile acestora; invită statele membre să ia toate măsurile potrivite pentru a elimina orice obstacol în calea exercitării acestor drepturi, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, obstacolele legate de caracteristicile socioeconomice, venit și accesibilitatea fizică și să asigure condițiile necesare pentru ca orice persoană să se angajeze liber în activități culturale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | insistă asupra faptului că libertatea de exprimare artistică este o componentă-cheie a creativității și a producției culturale, deoarece garantează că operele artistice reflectă diversitatea și bogăția societăților noastre și, prin urmare, trebuie să rămână garantată pentru toți creatorii; invită Comisia să integreze libertatea de exprimare artistică ca indicator de sine stătător al respectării statului de drept în rapoartele sale anuale; invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să exploreze căi concrete de susținere a libertății de exprimare artistică a artiștilor aflați în pericol, în special ca urmare a războaielor și a instabilității geopolitice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reafirmă angajamentul ferm față de egalitatea de gen și susține integrarea perspectivei de gen ca una dintre strategiile sale de a asigura egalitatea; reiterează rolul pe care cultura îl poate juca în promovarea egalității de gen, precum și în capacitarea economică și culturală a femeilor și a minorităților de gen; invită Comisia să facă mai mult decât previziunile din propunerea sa constând în a introduce criterii de selecție care să recompenseze proiectele ce garantează egalitatea de gen în cadrul organizației lor, în a introduce mecanisme de monitorizare și evaluare în vederea obținerii de date suficiente privind egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen în rândul beneficiarilor diferitelor programe europene, precum și posibile măsuri de îmbunătățire. invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul femeilor și al minorităților de gen la SICC, inclusiv la antreprenoriat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că colectarea datelor ar trebui considerată o prioritate-cheie transversală în Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026; invită statele membre și Comisia să depună mai multe eforturi pentru a colecta date actualizate și comparabile privind cultura, inclusiv prin cartografierea și analiza comparativă a bunelor practici și prin implicarea structurală a experților, a părților interesate și a autorităților publice și a publicului, nu numai din sectorul cultural, ci din toate sectoarele economiei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea unei monitorizări și evaluări mai riguroase a punerii în aplicare a tuturor acțiunilor din cadrul Noii agende europene pentru cultură și al Comunicării comune din 2016 intitulate „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale”, atât la nivel strategic, cât și la nivel de proiect, pe baza unor obiective cantitative și calitative, precum și a unei raportări sistematice și de înaltă calitate; solicită Comisiei să dezvolte mai mulți indicatori și o perspectivă mai largă asupra evaluării rezultatelor proiectelor, luând în considerare și rezultatele calitative, precum întărirea comunității și lecțiile învățate din proiectele întrerupte; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure sustenabilitatea în timp a proiectelor și inițiativelor culturale finanțate de UE; |
| --- | --- |

15.

Dimensiunea socială

| 16. | încurajează statele membre să promoveze și să investească în participarea activă, dar și pasivă a persoanelor la activități culturale și artistice, nu numai prin campanii de comunicare și de informare, ci și, predominant, prin măsuri de politică și stimulente coerente, cuprinzătoare și incluzive, pentru a identifica și a elimina barierele administrative, financiare și lingvistice din calea participării, inclusiv cele legate de caracteristicile socioeconomice, venituri și accesibilitatea fizică, precum și pentru grupurile marginalizate, dezavantajate și vulnerabile, cu un accent deosebit pe zonele suburbane, rurale și izolate, precum și pe zonele expuse riscului de depopulare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre să promoveze activitățile culturale și artistice existente și să ofere oportunități suplimentare pentru participarea activă, să își crească capacitatea de a ajunge la noi categorii de public, să integreze obiectivele de participare culturală în procesul de elaborare a politicilor, dincolo de politica culturală, și să adopte o abordare a drepturilor culturale care trece de la focalizarea restrânsă pe acces la o participare semnificativă, fără a lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă că cele mai recente date disponibile colectate de Eurostat privind participarea culturală datează din 2015; având în vedere schimbările drastice suferite de SICC ulterior, mai ales ca urmare a pandemiei de COVID-19, precum și evoluțiile tehnologice inovatoare, invită Comisia să planifice un sondaj Eurostat privind participarea culturală și tendințele din UE, care să colecteze și să analizeze date statistice la diferite niveluri teritoriale (național, regional etc.), acordând o atenție deosebită participării în zonele suburbane, rurale și periferice și în sânul comunităților socioeconomice marginalizate și al grupurilor dezavantajate și vulnerabile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște activitatea desfășurată de Comisie pentru a valorifica puterea culturii și a diversității culturale în realizarea coeziunii sociale, a bunăstării, participării și pentru întărirea cetățeniei generale, a cunoașterii drepturilor și valorilor UE și a democrației; subliniază rolul culturii în perioade de criză și solicită o evaluare a strategiilor și politicilor culturale care s-au dovedit eficiente în a influența pozitiv incluziunea socială, oportunitățile de ocupare a forței de muncă și dezvoltarea economică; recomandă continuarea lucrărilor în acest scop și valorificarea rezultatelor și a lecțiilor învățate din toate proiectele și atelierele relevante, cum ar fi atelierul pentru experții din statele membre ale UE privind contribuția culturii la coeziunea socială, ținut în noiembrie 2020, și din Carta de la Porto Santo privind democrația culturală; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia și statele membre să asigure includerea grupurilor cel mai marginalizate și subreprezentate în activitățile și inițiativele culturale, nu numai în calitate de receptori pasivi, ci și în calitate de creatori activi ai acestor activități, astfel încât să stimuleze un sentiment de apartenență comună și perspectiva unui viitor comun pentru toți; salută, în acest sens, lansarea unui studiu independent intitulat „Importanța participării cetățenilor la cultură în implicarea civică și democrație – lecții politice din cercetarea internațională” și așteaptă cu interes publicarea acestuia în noiembrie 2022; încurajează Comisia să facă publice rezultatele studiului și să ia măsurile subsecvente adecvate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța programelor culturale pentru integrarea refugiaților și a migranților în societățile europene și încurajează Comisia și statele membre să promoveze în continuare acțiunile prevăzute în Noua agendă europeană pentru cultură – Integrarea refugiaților și a altor migranți; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează statele membre să recunoască rolul artelor și al culturii în promovarea unui stil de viață sănătos, a sănătății psihice și a stării de bine individuale și la nivelul societății; subliniază importanța inițiativelor culturale și artistice menite să îmbunătățească sănătatea și calitatea vieții persoanelor cu dizabilități; regretă repercusiunile negative ale întreruperii unor astfel de activități în timpul pandemiei de COVID-19; invită, prin urmare, statele membre să includă arta și cultura ca parte a unor măsuri complete de sprijin psihosocial pentru grupurile și comunitățile cele mai vulnerabile și defavorizate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța fundamentală a culturii în dezvoltarea identităților și a exprimării individuale, în special pentru persoanele care sunt adesea victime ale discriminării, de exemplu femeile, minoritățile etnice și alte minorități, persoanele cu dizabilități și membrii comunității LGBTIQ+, precum și în dezvoltarea unei înțelegeri a societății și a competențelor interculturale, contribuind la combaterea urii și a rasismului și la construirea unor societăți pașnice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța culturii pentru educația pe tot parcursul vieții a persoanelor de toate vârstele; își exprimă îngrijorarea cu privire la restrângerea generală a programelor școlare, care tind să acorde artelor și disciplinelor artistice o poziție marginală față de alte materii; reamintește importanța unor programe școlare cuprinzătoare și bine structurate, care să includă artele și disciplinele artistice, cu scopul de a consolida responsabilitatea și aptitudinea unei persoane de a se implica în activități culturale și insistă asupra necesității de a promova competențele relevante; îndeamnă, prin urmare, statele membre să aloce resursele și stimulentele financiare și umane adecvate artelor și disciplinelor artistice, din programele școlare și activitățile extrașcolare în toate etapele educației, precum și pentru formarea educatorilor astfel încât să devină conștienți de importanța și puterea culturii pentru societate și bunăstarea generală; în acest context, îndeamnă Comisia să înlocuiască „abordarea STIM” adoptând pe deplin o „abordare STIAM” (științe, tehnologii, inginerie, arte și matematică); |
| --- | --- |

24.

| 25. | în paralel cu demersurile de profesionalizare continuă a SICC, solicită elaborarea de strategii pentru a susține numeroșii artiști amatori din Europa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că mobilitatea transfrontalieră rămâne o componentă esențială a carierelor artiștilor și lucrătorilor din domeniul cultural, inclusiv pentru artiștii și lucrătorii din domeniul cultural care sunt resortisanți ai unor țări terțe; reamintește importanța recunoașterii reciproce și a portabilității transfrontaliere a competențelor artistice și a competențelor și calificărilor creative, cu scopul de a facilita mobilitatea; reamintește că instrumentele de finanțare care sprijină și cresc oportunitățile de mobilitate internațională ar trebui totodată să promoveze echilibrul dintre viața profesională și cea privată a artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii și să stimuleze cât mai mult posibil mobilitatea sustenabilă din punct de vedere ecologic și social; |
| --- | --- |

26.

| 27. | accentuează importanța mobilității studenților și tinerilor profesioniști din SICC pentru a permite o educație mai amplă și mai diversificată, oferind perspective de carieră mai concrete și mai atractive și prezentând o gamă largă și diversă de activități culturale; încurajează Comisia și statele membre să asigure oportunități de mobilitate mai bune în acest scop, inclusiv prin programul Erasmus+ și prin alte inițiative europene și naționale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia ca, pe baza succesului inițiativei „DiscoverEU” privind biletele Interrail gratuite pentru tineri, să analizeze posibilitatea lansării unei acțiuni în cadrul programului Erasmus+ pentru ca tinerii europeni să obțină un permis de călătorie pentru a vizita și a descoperi Drumul Sfântului Iacob („Caminos de Santiago”) și alte itinerarii culturale europene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește Comisiei și statelor membre angajamentele exprimate prin ratificarea de către UE a Convenției UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, în special referitoare la schimburile de mobilitate și facilitarea călătoriilor în statele membre în acord cu tratamentul preferențial al artiștilor și al altor profesioniști și operatori din sectorul cultural, precum și al bunurilor și serviciilor culturale din țările în curs de dezvoltare; invită Comisia să propună modalități de a înlesni mobilitatea lucrătorilor din domeniul cultural din țările terțe, în special a celor care vin din sudul global, prin cadre instituționale și legale adecvate, inclusiv facilitarea acordării vizelor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută instituirea programului de mobilitate „Cultura mișcă Europa” pentru profesioniștii din SICC în cadrul programului „Europa creativă”; scoate în evidență că acest sistem își va putea atinge întregul potențial dacă va fi sprijinit de un buget adecvat în viitor și dacă va putea ajunge la un public mai larg; regretă, totuși, că există în continuare obstacole administrative, financiare și lingvistice în calea mobilității și cere ca acest sistem să elimine barierele structurale persistente din calea mobilității artistice și culturale; solicită să se promoveze abordările transfrontaliere ale culturii și să se caute parteneri europeni pentru crearea unor programe europene și internaționale ample de coproducții și rezidențe culturale, cu scopul de a promova mobilitatea artiștilor și a creatorilor prin întărirea cooperării dintre toți actorii implicați și a schimburilor de bune practici, inclusiv cu țările din afara UE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de a oferi informații de calitate despre mobilitate și programe de schimb pentru artiști și alți profesioniști și operatori din domeniul cultural, precum și sprijin material pentru a aborda toate tipurile de obstacole din calea mobilității în SICC, inclusiv obstacolele administrative, financiare și lingvistice, precum și cele legate de dizabilități; |
| --- | --- |

31.

Dimensiunea economică

| 32. | este de părere că lucrătorii din SICC, care au fost grav afectați de pandemia de COVID-19, trebuie să beneficieze de o redresare europeană autentică și țintită, în special având în vedere că acest sector este alcătuit în cea mai mare parte din persoane fizice, precum și din companii și organizații mici și microorganizații, ce activează pe baza unor sisteme de încadrare în muncă atipice, cu fracțiune de normă sau bazate pe proiecte, și care depind de venituri neregulate și lipsite de previzibilitate financiară pe termen lung; invită statele membre să aloce 2 % din bugetul lor culturii, așa cum Parlamentul a solicitat în repetate rânduri; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apreciază sprijinul acordat de Comisie statelor membre pentru a asigura remunerații echitabile și îmbunătățirea condițiilor socioeconomice pentru artiști și creatori prin dialoguri cu caracter general și sectorial; subliniază că, pe lângă măsurile de ajutor pentru redresarea economică a SICC, sprijinul din partea MRR ar trebui utilizat în special pentru a îmbunătăți condițiile de muncă, formarea, perfecționarea și recalificarea profesioniștilor din SICC, pentru a ține pasul cu schimbările structurale în curs din aceste sectoare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește însă că această eterogenitate a investițiilor publice duce la o redresare a SICC cu viteze diferite, cauzează disparități accentuate în ecosistemul cultural al UE, care are nevoie de o structură și o finanțare stabile și fiabile, și amenință în ultimă instanță diversitatea culturală a Europei; subliniază că redresarea SICC trebuie să țină seama de eforturile actuale de creștere a sustenabilității și a digitalizării, precum și să îmbunătățească condițiile de muncă și de remunerare ale lucrătorilor din SICC pentru a depăși problemele structurale deja existente înainte de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește Comisiei solicitările repetate ale Parlamentului de a propune un statut european al artistului, care ar stabili un cadru comun pentru condiții de muncă corespunzătoare, echitabile și transparente și standarde minime comune tuturor țărilor UE, inclusiv o remunerare echitabilă, cu respectarea deplină a responsabilităților statelor membre și ale UE în ceea ce privește piața muncii și politica culturală, pentru a îmbunătăți condițiile socioeconomice ale tuturor profesioniștilor din SICC în toate statele membre și pentru a asigura condiții de bază care garantează de facto creativitatea autentică și libertatea de expresie; așteaptă cu interes publicarea raportului MDC relevant, prevăzută pentru jumătatea anului 2023; solicită ca contribuțiile organizațiilor societății civile relevante, inclusiv ale partenerilor sociali în chestiuni legate de protecția socială, să fie luate în considerare în mod corespunzător, pentru a asigura o monitorizare adecvată a acestei chestiuni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | în plus, încurajează toate statele membre să pună în aplicare Directiva (UE) 2019/790 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală (23) și invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să transpună directiva în legislația națională, garantând o remunerare echitabilă, adecvată și proporțională a autorilor și artiștilor interpreți sau executanți; invită Comisia să sprijine eforturile de transpunere și de punere în aplicare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | constată cu regret că procedurile de solicitare a finanțării din partea UE, inclusiv cele pentru programul „Europa creativă”, sunt adesea încă prea greoaie și creează obstacole inutile pentru toți potențialii beneficiari, în special pentru organizațiile mici și microorganizațiile din SICC, ale căror capacități administrative sunt limitate, atât din Europa, cât și din țări terțe; invită, prin urmare, Comisia să depună eforturi pentru a crește gradul de conștientizare cu privire la diferitele posibilități de finanțare și să simplifice și mai mult aceste proceduri pentru a permite accesul la finanțarea din partea UE unui grup mai larg și mai divers de organizații, inclusiv organizațiilor mici și mijlocii din zonele cele mai defavorizate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită Comisiei să implementeze principiul multilingvismului și al diversității culturale atunci când simplifică aceste proceduri, autorizând depunerea de cereri în mai multe limbi, începând cu limbile europene, pentru a garanta o șansă echitabilă organizațiilor și persoanelor care nu au capacitatea sau mijloacele de a face traducerea în limba engleză; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută instituirea recentă a unei „finanțări în cascadă” ca mijloc de a implica mai mult toți beneficiarii, în special persoanele fizice și organizațiile mici și mijlocii; invită Comisia să dezvolte în continuare astfel de sisteme în toate programele relevante pentru SICC; recomandă Comisiei să ia în considerare, atunci când înființează astfel de sisteme care implică organizații intermediare, problemele legate de potențiale conflicte de interese între intermediar și destinatarii finali, costurile generale pentru intermediari legate de logistica și administrarea granturilor, criteriile de selecție și evaluările finale ale granturilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia și statele membre să se asigure că politicile și inițiativele culturale ale UE și cele naționale sunt susținute de fonduri suficiente, acces mai ușor la creditare și capacități, îndeosebi în perioade de dificultăți economice serioase, pentru a depăși abordarea tipică gestionării crizelor și a adopta, în schimb, o strategie pe termen lung pentru politicile culturale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește obiectivul principal al Comisiei de a însoți dezvoltarea de parteneriate creative între sectorul cultural și alte sectoare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază succesul inițiativei „Capitalele europene ale culturii” în ceea ce privește dezvoltarea orașelor și regiunilor din UE și din țările asociate; subliniază necesitatea unei finanțări suplimentare pentru capitalele europene ale culturii (CEC), deoarece pandemia de COVID-19, urmată de creșterea inflației, a înrăutățit în mod semnificativ condițiile-cadru pentru punerea în aplicare a CEC; salută Monitorul orașelor culturale și creative al Comisiei, elaborat de Centrul Comun de Cercetare, care contribuie la evaluarea obiectivă a bunurilor culturale și naturale ale regiunilor și orașelor, pe baza legăturii dintre cultură și turism; încurajează Comisia să dea curs proiectului de politică „Spații și orașe culturale și creative”, pentru a promova participarea culturală și regenerarea socială și urbană; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă Comisiei și statelor membre să se bazeze pe recomandările raportului MDC privind turismul cultural durabil pentru a asigura un echilibru corect între protejarea și conservarea patrimoniului cultural, pe de o parte, și îmbunătățirea accesului vizitatorilor și a facilităților, pe de altă parte; în același timp, îndeamnă statele membre să rămână vigilente în ceea ce privește riscurile pe care le prezintă turismul de masă pentru patrimoniul cultural și ecosistemele naturale și subliniază că trebuie să se găsească un echilibru între creșterea și dezvoltarea sectorului turismului în orașele care sunt destinații artistice și turistice și calitatea vieții cetățenilor care locuiesc acolo permanent; |
| --- | --- |

43.

| 44. | recunoaște contribuția importantă a inițiativei „noul Bauhaus european” (NBE) – o inițiativă creativă interdisciplinară și transdisciplinară -, care urmărește să realizeze obiectivele noului Pact verde al UE prin conectarea lumii științei, tehnologiei, artei și culturii, și integrând sustenabilitatea mediului în toate politicile UE; reamintește că această inițiativă ar trebui să se bazeze pe inovare la toate nivelurile și pe participarea activă și implicarea substanțială a tuturor cetățenilor și a comunităților locale; subliniază că Noul plan de lucru al Consiliului în domeniul culturii ar trebui să reflecte relevanța inițiativei NBE, inclusiv dimensiunea sa externă, cu rezultate-țintă clare; solicită din nou Comisiei să prezinte cât mai curând posibil o propunere de transformare a NBE într-un program al UE nou, de sine stătător, cu o finanțare nouă. în următorul CFM; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază contribuția considerabilă a artelor și culturii la sensibilizarea cu privire la aspectele legate de mediu, climă și sustenabilitate și la dimensiunea lor socială, precum și la inspirarea unor schimbări comportamentale pozitive; reamintește, în special, că cunoștințele tradiționale, care fac parte din patrimoniul cultural, sunt esențiale pentru intensificarea eforturilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; în acest scop, încurajează Comisia să colaboreze mai strâns cu statele membre, cu societatea civilă și cu organizațiile naționale și locale pentru a sensibiliza cetățenii pe această temă și a oferi finanțare specifică unor astfel de inițiative culturale prin sinergii cu alte programe, fonduri și politici specifice ale UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | încurajează Comisia, SEAE și statele membre să își conceapă programele culturale în conformitate cu principiile sustenabilității mediului și combaterii crizei climatice și să evalueze impactul asupra mediului al tuturor proiectelor finanțate de UE pe parcursul întregului lor ciclu de viață; recomandă ca părțile interesate și beneficiarii fondurilor UE să caute cele mai ecologice metode și abordări în conceperea, planificarea și punerea în aplicare a proiectelor lor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută raportul MDC intitulat „Consolidarea rezilienței patrimoniului cultural pentru schimbările climatice – locul de intersectare a Pactului verde european cu patrimoniul cultural” și încurajează Comisia și statele membre să dea curs în mod activ recomandărilor și să folosească exemplele de bune practici; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită aspectelor legate de sustenabilitate în timpul restaurării patrimoniului cultural și a clădirilor tradiționale; recunoaște potențialul NBE de a contribui la protejarea și restaurarea orașelor și a patrimoniului lor cultural în cazul unor dezastre cauzate de pericole naturale și provocate de om; subliniază că e nevoie să se continue schimburile de bune practici între statele membre, dar și cu țările terțe, cu privire la protecția, conservarea și restaurarea patrimoniului cultural, inclusiv măsuri inovatoare de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor existente, păstrând totodată interesul lor arhitectural sau caracterul istoric și ținând seama în mod special de autenticitatea și calitatea rezultatului final al restaurării, astfel încât să nu se pericliteze integritatea fizică, coerența arhitecturală, caracterul istoric sau valoarea clădirilor istorice sau artistice sau a centrelor istorice, conform normelor naționale relevante privind conservarea și refacerea monumentelor și siturilor și Cartei de la Veneția din 1964 pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește articolul 3 din TUE, care prevede că UE trebuie să se asigure că patrimoniul cultural al Europei este protejat și dezvoltat; insistă că menținerea nivelului necesar de protecție a sănătății umane și a mediului nu intră în conflict cu conservarea patrimoniului european; subliniază că raportul intitulat „Strengthening cultural heritage resilience for climate change” (Consolidarea rezilienței patrimoniului cultural în fața schimbărilor climatice), elaborat de experți ai Comisiei și ai statelor membre, publicat în 2022, afirmă în mod clar că criza climatică nu poate fi soluționată printr-o criză a patrimoniului cultural; invită, prin urmare, Comisia să țină seama de aceaste considerații atunci când va decide să includă substanțele care fac obiectul autorizării enumerate în anexa XIV la Regulamentul privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în situațiile în care aceste substanțe sunt necesare pentru restaurarea patrimoniului cultural; solicită Comisiei, în astfel de cazuri, să evalueze cu atenție beneficiile socioeconomice ale utilizării unor astfel de substanțe în raport cu riscurile pe care le prezintă pentru sănătatea umană sau pentru mediu, astfel încât ambele interese să fie protejate în mod adecvat; solicită Comisiei să ia în considerare, de asemenea, existența unor substanțe sau tehnologii alternative adecvate, în conformitate cu articolul 60 și cu articolul 58 alineatul (2) (și cu alte articole aplicabile) din Regulamentul REACH; subliniază că sectorul patrimoniului a luat măsuri exemplare în ceea ce privește cerințele legale pentru a proteja meșteșugarii și artiștii care își desfășoară activitatea profesională; solicită scutiri și derogări pentru sectorul cultural și activitățile legate de patrimoniul cultural de la regulamentul menționat anterior, dacă este cazul, pentru a evita închiderea sau delocalizarea multor întreprinderi meșteșugărești și orice impact negativ asupra restaurării, întreținerii și conservării vastului patrimoniu al UE; invită instituțiile europene să consulte și să implice sectorul patrimoniului în toate discuțiile preliminare legate de modificările legislative sau de reglementare care au un impact direct asupra activităților lor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia și SEAE să întărească cooperarea cu Consiliul Europei, inclusiv în domeniul itinerariilor culturale, pentru a promova valorile fundamentale ale diversității culturale, dialogul intercultural și dezvoltarea teritorială durabilă a destinațiilor mai puțin cunoscute, păstrând, protejând și reabilitând în același timp patrimoniul cultural și natural al acestor situri; |
| --- | --- |

50.

| 51. | recunoaște digitalizarea ca mijloc de valorificare a beneficiilor patrimoniului cultural; subliniază provocările impuse de digitalizare SICC și necesitatea ca acestea să regândească și să remodeleze în mod constant modelele de afaceri, precum și să asigure reconversia profesională a lucrătorilor din SICC; subliniază importanța finanțării garantate pentru digitalizare sustenabilă, a conservării și a disponibilității online a conținutului cultural și creativ și a patrimoniului cultural european; reamintește importanța investițiilor în alfabetizarea digitală pentru toți, inclusiv ca mijloc de a se bucura de cultură; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atunci când abordează problema digitalizării patrimoniului cultural, solicită Comisiei și statelor membre să țină seama de evoluțiile legate de metavers, prin conservarea patrimoniului cultural european atunci când acesta este reprodus virtual sau transpus în metavers în orice mod; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ia act, în special, de contribuția pozitivă a centrelor de inovare digitală ale UE și a laboratoarelor pentru inovare creativă, care sprijină SICC europene în capacitatea lor de inovare în domeniul digital și audiovizual; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută includerea clusterului „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” în programul Orizont Europa și creșterea numărului de cereri de propuneri pentru cercetare și inovare în domeniul patrimoniului cultural și al SICC; se bucură de lansarea recentă a noii comunități de cunoaștere și inovare (CCI) a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) în domeniul culturii și creativității; așteaptă cu interes rezultatele acestor cereri de propuneri, în special contribuția pe care cercetarea și inovarea o pot aduce la dezvoltarea relațiilor culturale internaționale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | recunoaște importanța capitală a activelor necorporale și a industriilor care utilizează intensiv proprietatea intelectuală (PI) pentru creșterea economică a UE, precum și pentru reziliența și vizibilitatea sa culturală, subliniind rolul esențial pe care PI îl joacă deja în transformarea digitală a Europei; subliniază necesitatea de a îmbunătăți protecția juridică a acestor bunuri și sectoare într-o măsură suficientă, pentru a le permite tuturor creatorilor de opere culturale și creative să beneficieze de drepturile lor de proprietate intelectuală (DPI); solicită Comisiei, în acest context, să ia toate măsurile necesare astfel încât să protejeze proprietatea intelectuală a peisajului european digitalizat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | regretă dispariția treptată a materialelor culturale tipărite și impactul pe care îl are această tendință asupra sectorului editorial, în special asupra editurilor și librăriilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

56.

Dimensiunea externă și relațiile culturale internaționale

| 57. | consideră că cultura și dialogul intercultural au o contribuție esențială la promovarea înțelegerii reciproce în sânul unei societăți și între diferite societăți, precum și la restabilirea comunicării dincolo de frontierele lingvistice pe scena internațională, în contexte globale dificile, demonstrând valoarea diversității culturale și a drepturilor omului, respectându-le și sprijinindu-le; subliniază rolul UE în promovarea unui dialog continuu privind politicile culturale între statele sale membre și țările terțe și invită statele membre să asigure o finanțare adecvată în acest sens, pentru a întări capacitatea internațională a UE în domeniul culturii și pentru a permite SICC europene, inclusiv organizațiilor mai mici și artiștilor, să devină activi la nivel internațional; |
| --- | --- |

57.

| 58. | condamnă utilizarea culturii, în special prin instituțiile culturale și educaționale, de către guvernele autoritare, care încearcă să redefinească normele și valorile internaționale prin contestarea universalității lor și să își exercite influența politică încălcând libertatea artistică și academică; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază potențialul relațiilor culturale internaționale ale UE de a contracara dezinformarea în țările terțe și ingerințele străine în UE, precum și discursurile ostile împotriva UE în regimurile neliberale și autoritare; invită SEAE să analizeze prevalența și influența actorilor statali răuvoitori în relațiile culturale internaționale în care este implicată UE; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază diferența în ceea ce privește procesele decizionale, conceperea și punerea în aplicare a programelor, precum și filosofia generală dintre „relațiile culturale ale UE” și „diplomația culturală a UE”; subliniază că ambele abordări pot coexista și se pot completa reciproc, dar că fiecare are un scop diferit; |
| --- | --- |

60.

| 61. | regretă lipsa unei strategii clare și coerente a UE pentru relațiile culturale internaționale (RCI); încurajează ferm Comisia și SEAE să facă schimb regulat de practici și lecții învățate și să elaboreze, în colaborare cu clusterele Institutelor naționale pentru cultură din Uniunea Europeană (EUNIC) și cu organizațiile societății civile din țările terțe, strategii coerente, bazate pe înțelegeri comune împărtășite a ceea ce constituie RCI, inclusiv măsuri de implementare a acestora și orientări adaptate pentru realizarea activităților de relații culturale de către delegațiile UE în țările terțe și de reprezentanțele statelor membre; recomandă ca aceste strategii să includă vizibilitatea și comunicarea strategică cu privire la patrimoniul cultural comun al UE și contribuția sa la promovarea democrației și a valorilor; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că UE trebuie să se implice în RCI utilizând propriile sale instrumente, astfel încât să prezinte o imagine culturală a UE pe scena mondială mai amplă decât suma părților sale, completând astfel activitatea institutelor culturale ale statelor membre din străinătate; solicită dezvoltarea unui set de instrumente proprii și autonome al UE pentru relațiile culturale internaționale și diplomația culturală, care să se bazeze pe experiența dobândită și pe parteneriatele cu EUNIC și cu institutele culturale din străinătate ale statelor membre, precum și cu societatea civilă și sectoarele culturale din țări terțe; subliniază că orice astfel de set de instrumente ar trebui să contribuie la implementarea unor activități atât pentru promovarea culturii europene în străinătate, cât și pentru a oferi SCC din țările terțe întărirea capacităților tehnice și materiale și sprijin financiar și, prin urmare, ar trebui să fie susținute de resurse și fonduri proprii suficiente; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia și SEAE să realizeze un studiu pentru a evalua fezabilitatea fie a introducerii unui capitol dedicat RCI în Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa în lume (IVCDCI – Europa globală), fie a consolidării dimensiunii externe a programului „Europa creativă”, eventual prin crearea unei componente dedicate finanțării proiectelor de relații culturale internaționale; îndeamnă Comisia și SEAE să pună la dispoziție noi fonduri în acest scop, pentru a garanta că nicio acțiune nouă nu este finanțată în detrimentul programelor existente; |
| --- | --- |

63.

| 64. | îndeamnă statele membre, Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să își dubleze eforturile pentru a ajunge la poziții comune ale UE în forurile și rețelele multilaterale și, după caz, să vorbească cu o singură voce cu privire la chestiunile care au un impact asupra relațiilor culturale internaționale; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că este necesar ca UE să fie pe deplin prezentă la evenimentele culturale din întreaga lume, în special la cele globale, precum Expoziția mondială; solicită ca UE să aibă posibilitatea de a găzdui o Expoziție mondială, care ar putea avea loc în diferite state membre; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută recomandările publicate de DS „Vocile culturii” cu privire la relațiile culturale internaționale și invită Comisia, SEAE și statele membre să țină seama în mod corespunzător de acestea atunci când își elaborează strategiile privind RCI; îndeamnă, în special, Comisia, SEAE și statele membre să aplice o abordare ascendentă, bazată pe drepturile omului, și o abordare interpersonală atunci când își construiesc relațiile culturale cu țările terțe, precum și să conceapă și să pună în aplicare propria strategie și programare a proiectelor în materie de RCI, în așa fel încât să țină seama de nevoile și cererile țărilor partenere și ale comunităților locale, tratându-le în același timp ca parteneri egali; subliniază că astfel de strategii ar trebui să răspundă nevoilor și situației politice și socioeconomice specifice din fiecare țară sau regiune parteneră, mai degrabă decât să fie rezultatul unei abordări universale; solicită o finanțare adecvată pentru RCI în programele actuale pentru cultură și educație, prin intermediul programelor geografice și tematice ale IVCDCI; constată că cooperarea cu organizațiile locale, inclusiv cu actorii interculturali și interreligioși, este esențială pentru întărirea relațiilor bazate pe valori comune, precum pacea, toleranța și înțelegerea reciprocă, precum și pentru asigurarea sustenabilității pe termen lung a proiectelor finanțate de UE; |
| --- | --- |

66.

| 67. | salută activitatea desfășurată de institutele și organizațiile culturale ale statelor membre și de clusterele EUNIC în țări terțe; încurajează continuarea cooperării dintre ele și dezvoltarea rețelei lor cu organizațiile locale ale societății civile, acordând o atenție deosebită statelor membre mai mici și statelor membre cu o vizibilitate culturală limitată sau inexistentă în străinătate, precum și nevoilor lor de reprezentare culturală; |
| --- | --- |

67.

| 68. | salută faptul că mai multe unități ale Comisiei și ale SEAE se angajează în activități transversale privind RCI; invită Comisia și SEAE să îmbunătățească mecanismele de coordonare între entitățile în cauză, inclusiv prin crearea unor metode de lucru mai coerente și mai raționalizate, pentru a maximiza eficiența, a evita suprapunerea acțiunilor și a asigura memoria instituțională; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută crearea unor puncte focale culturale în delegațiile UE; încurajează delegațiile UE să le acorde un rol mai important, să le amelioreze competențele și să le integreze în echipele lor politice, mai degrabă decât în echipele de comunicare și evenimente; solicită alocarea resurselor bugetare și de personal necesare echipelor UE pentru RCI și diplomație culturală din cadrul Comisiei și al SEAE, precum și al delegațiilor UE, pentru a facilita și întări cooperarea culturală cu toți actorii locali relevanți, printre care instituțiile politice, organizațiile societății civile și mediul academic din țările terțe; |
| --- | --- |

69.

| 70. | încurajează statele membre și SEAE să integreze politicile culturale, RCI și diplomația culturală în formarea întregului lor personal diplomatic, pentru a sensibiliza diplomații cu privire la RCI ca domeniu esențial și independent în cadrul diplomației publice și pentru a consolida competențele politice și de politică adecvate în domeniul RCI și al diplomației culturale; așteaptă cu interes rezultatele Academiei Diplomatice Europene nou lansate pe baza unui proiect-pilot al Parlamentului European și publicarea în noiembrie a studiului de fezabilitate comandat de SEAE; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută primele rezultate ale acțiunii pregătitoare „Spații europene ale culturii”; subliniază rezultatele pozitive ale modelelor inovatoare de colaborare întreprinse de partenerii de proiect, pe baza unei cereri de idei create în comun cu părțile interesate de la nivel local, în spiritul unui parteneriat egal; invită Comisia să continue finanțarea acestei acțiuni de mare succes; încurajează actorii culturali din UE și din țările terțe să exploreze și alte modalități de colaborare, cum ar fi crearea de opere de artă în comun și coproducții internaționale, pentru a promova înțelegerea reciprocă plurilingvă și transfrontalieră; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că UE are potențialul de a își consolida parteneriatele de cooperare culturală internațională prin intermediul regiunilor sale ultraperiferice (RUP) și al țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM), care sunt situate la intersecții geografice, culturale și lingvistice în întreaga lume; solicită UE să conceapă proiecte de cooperare culturală internațională care să implice RUP și TTPM, pentru a promova integrarea regională și a construi noi parteneriate cu țările partenere; |
| --- | --- |

72.

| 73. | insistă asupra necesității de a intensifica lupta împotriva traficului ilicit de bunuri culturale; salută consultarea recentă a Comisiei în vederea pregătirii unui nou plan de acțiune pentru a oferi un cadru clar, cuprinzător și eficace pentru contribuția UE la combaterea traficului ilicit de bunuri culturale, cu scopul de a anihila activitățile infracționale și de a proteja patrimoniul cultural pe piața unică, ca parte a strategiei UE privind criminalitatea organizată; solicită o mai bună cooperare între UE și țările terțe în ceea ce privește conservarea și protejarea patrimoniului cultural și combaterea traficului ilicit de bunuri culturale; |
| --- | --- |

73.

| 74. | reamintește că patrimoniul arheologic și cultural constituie o parte integrantă a identității unui popor; condamnă, prin urmare, sustragerea și traficul ilegale de bunuri culturale; salută eforturile depuse de unele state membre pentru a restitui operele culturale și artefactele în locurile lor de origine, ca parte a strategiei lor de politică externă și pentru a promova înțelegerea reciprocă a patrimoniului cultural al celorlalte state, precum și pentru a sprijini dezvoltarea unor politici culturale autonome în țările terțe; invită Comisia și SEAE să sprijine activ statele membre respective în procesele lor de negociere cu țările terțe într-o abordare holistică și să susțină activ eforturile tuturor statelor membre de protejare și restaurare a patrimoniului lor cultural și istoric, în conformitate cu declarația MONDIACULT 2022; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reamintește importanța promovării culturii ca facilitator al dezvoltării durabile, care oferă un potențial ridicat de creștere economică și socială; invită Comisia să faciliteze contribuția actorilor culturali și a organizațiilor societății civile la dezvoltarea durabilă prin participarea lor activă la dialogul periodic, la rețelele profesionale și la parteneriatele multipartite, precum și prin acțiuni finanțate de IVCDCI în domeniul culturii; invită Comisia și SEAE să monitorizeze și să raporteze periodic Parlamentului care este stadiul implementării acțiunilor privind cooperarea culturală internațională și rezultatele obținute de IVCDCI în această privință; |
| --- | --- |

75.

| 76. | reamintește că, în cadrul ODD, promovarea și protejarea culturii reprezintă atât un scop în sine, astfel cum este consacrat în obiectivele 4.7, 8.9 și 11.4, cât și o contribuție-cheie la punerea în aplicare a Agendei 2030 a ONU; subliniază caracterul transversal al culturii și al proiectelor culturale, care le permite să contribuie în mod pozitiv la realizarea tuturor ODD; invită Comisia, delegațiile UE în țările terțe și statele membre să exploreze și mai mult interconexiunile dintre cultură și politicile culturale și realizarea tuturor ODD-urilor, inclusiv prin participarea artiștilor și a lucrătorilor din domeniul cultural la un dialog incluziv, la rețele profesionale, schimburi și parteneriate între mai multe părți interesate, precum și prin sprijinirea organizațiilor societății civile; invită Comisia și SEAE să organizeze mai multe informări și schimburi de opinii și practici pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a acestor priorități comune; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază potențialul culturii și al patrimoniului cultural material și imaterial ca vector de comunicare, schimb și pace, care promovează reconcilierea și prevenirea conflictelor; în acest context, încurajează consolidarea cooperării cu UNESCO în protejarea patrimoniului cultural și desfășurarea de misiuni de informare; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită Comisia să condamne cu fermitate distrugerea patrimoniului istoric, artistic și cultural în conflictele recente, ca și distrugerea sistematică și motivată politic sau ideologic a patrimoniului istoric, artistic și cultural, precum și eradicarea identităților și culturilor statelor suverane, popoarelor sau minorităților, inclusiv politica neîntreruptă a Azerbaidjanului de a elimina și nega patrimoniul cultural armean în interiorul și în jurul zonei Nagorno-Karabah, precum și distrugerea intenționată a unor situri culturale din Ucraina ca urmare a războiului de agresiune neprovocat și ilegal purtat de Rusia; reamintește că distrugerea patrimoniului cultural poate constitui o crimă de război și o încălcare a drepturilor omului, și, în acest context, reamintește responsabilitatea de a proteja angajamentele asumate de statele membre, inclusiv acela de a proteja patrimoniul cultural atât în urma conflictelor armate, cât și în timpul acestora; solicită includerea protecției patrimoniului cultural în misiunile și operațiunile politicii de securitate și apărare comune a UE, oferind asistență și formare partenerilor locali în gestionarea provocărilor în materie de securitate care afectează patrimoniul cultural; cere sancțiuni specifice împotriva persoanelor și entităților responsabile de distrugerea, vandalizarea sau traficarea patrimoniului cultural, ca un pas important în crearea unei metode de disuasiune și în garantarea tragerii la răspundere pentru astfel de acte; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită Comisia și SEAE să ofere asistență tehnică și materială partenerilor din statele membre și din țările terțe în acțiunile de sensibilizare și dezvoltare a competențelor și cunoștințelor necesare pentru conservarea și gestionarea patrimoniului cultural, inclusiv prin cooperarea cu organizațiile de tineret și cu instituțiile de învățământ din țările terțe; |
| --- | --- |

79.

| 80. | avertizează Comisia, SEAE, delegațiile UE din țările terțe și statele membre că restaurarea, finanțată de UE, a siturilor de patrimoniu cultural afectate de război din țările terțe nu ar trebui să aducă beneficii beligeranților care sunt acuzați de încălcări ale drepturilor omului, să legitimeze regimurile autoritare și nici să normalizeze relațiile cu acestea; |
| --- | --- |

80.

| 81. | cere statelor membre să țină seama în mod corespunzător de poziția Parlamentului atunci când aprobă Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  JO C 388, 13.11.2020, p. 30.

(2)  JO C 334, 19.09.2018, p. 112.

(3)  JO C 456, 10.11.2021, p. 24.

(4)  JO C 125 E, 22.5.2008, p. 223.

(5)  JO C 184, 5.5.2022, p. 88.

(6)  JO C 347, 9.9.2022, p. 15.

(7)  JO C 385, 22.9.2021, p. 152.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0319.

(9)  JO C 385, 22.9.2021, p. 2.

(10)  JO L 189, 28.5.2021, p. 34.

(11)  JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

(12)  JO L 202, 8.6.2021, p. 32.

(13)  JO L 462, 28.12.2021, p. 1.

(14)  JO L 437, 28.12.2020, p. 116.

(15)  JO L 131, 20.5.2017, p. 1.

(16)  JO L 131, 20.5.2017, p. 1.

(17)  Ernst & Young, „Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis” (Reconstruirea Europei: economia culturală și creativă înainte și după criza provocată de pandemia de COVID-19), ianuarie 2021.

(18)  Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (JO C 385, 22.9.2021, p. 152) și Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE (JO C 184, 5.5.2022, p. 88).

(19)  Fancourt D, Finn S. „What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review” (Care sunt dovezile privind rolul artelor în îmbunătățirea sănătății și a stării de bine? O analiză de delimitare a domeniului de aplicare), Biroul regional pentru Europa al OMS [raport de sinteză al Rețelei de dovezi în materie de sănătate (HEN) 67], Copenhaga, 2019.

(20)  British Council și Institutul Goethe, „Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review” (Valoarea culturală – Relațiile culturale în societățile aflate în tranziție: o recenzie a datelor din literatura de specialitate) (2018), p. 7.

(21)  Rivera T., „Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government” (Distincția dintre relațiile culturale și diplomația culturală: Relațiile British Council cu Guvernul Majestății Sale), Figueroa Press, Los Angeles, 2015, p. 9-10.

(22)  JO C 456, 10.11.2021, p. 24.

(23)  Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală și de modificare a Directivelor 96/9/CE și 2001/29/CE (JO L 130, 17.5.2019, p. 92).

---

Joi, 15 decembrie 2022

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Reprimarea de către guvernul chinez a protestelor pașnice în toată Republica Populară Chineză

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la reprimarea de către guvernul chinez a protestelor pașnice din Republica Populară Chineză (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv dosarele poliției din Xinjiang (1), cea din 20 ianuarie 2022 referitoare la încălcările libertăților fundamentale în Hong Kong (2), cea din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China (3), cea din 20 mai 2021 referitoare la contramăsurile impuse de China entităților, deputaților în Parlamentul European și parlamentarilor din UE (4), cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (5), cea din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (6) și cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile UE-China (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv dosarele poliției din Xinjiang (1), cea din 20 ianuarie 2022 referitoare la încălcările libertăților fundamentale în Hong Kong (2), cea din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China (3), cea din 20 mai 2021 referitoare la contramăsurile impuse de China entităților, deputaților în Parlamentul European și parlamentarilor din UE (4), cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (5), cea din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (6) și cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile UE-China (7),

| — | având în vedere summitul UE-China care a avut loc la 1 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul UE-China care a avut loc la 1 aprilie 2022,

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului pentru drepturile omului al ONU privind Regiunea Administrativă Specială Hong Kong a Chinei și Regiunea Administrativă Specială Macao a Chinei cu privire la punerea în aplicare de către acestea a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, adoptat la 27 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului pentru drepturile omului al ONU privind Regiunea Administrativă Specială Hong Kong a Chinei și Regiunea Administrativă Specială Macao a Chinei cu privire la punerea în aplicare de către acestea a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, adoptat la 27 iulie 2022,

| — | având în vedere Declarația comună sino-britanică din 1984 și Declarația comună sino-portugheză din 1987, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună sino-britanică din 1984 și Declarația comună sino-portugheză din 1987,

| — | având în vedere comunicarea comună din 12 martie 2019 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 12 martie 2019 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005),

| — | având în vedere acordarea Premiului Saharov pe 2019 lui Ilham Tohti, un economist uigur care luptă pașnic pentru drepturile minorității uigure din China, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordarea Premiului Saharov pe 2019 lui Ilham Tohti, un economist uigur care luptă pașnic pentru drepturile minorității uigure din China,

| — | având în vedere decizia Consiliului UE din 5 decembrie 2022 de a prelungi măsurile luate în temeiul Regulamentului (UE) 2020/1998 al Consiliului din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului UE din 5 decembrie 2022 de a prelungi măsurile luate în temeiul Regulamentului (UE) 2020/1998 al Consiliului din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (8),

| — | având în vedere declarațiile președintelui Consiliului Charles Michel în urma întâlnirii cu președintele Chinei Xi Jinping de la 1 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile președintelui Consiliului Charles Michel în urma întâlnirii cu președintele Chinei Xi Jinping de la 1 decembrie 2022,

| — | având în vedere comunicatul de presă al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 2 decembrie 2022 intitulat „UE-SUA: consultări între secretarul de Stat adjunct al SUA, Wendy Sherman, și secretarul general al Serviciului European de Acțiune Externă, Stefano Sannino”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 2 decembrie 2022 intitulat „UE-SUA: consultări între secretarul de Stat adjunct al SUA, Wendy Sherman, și secretarul general al Serviciului European de Acțiune Externă, Stefano Sannino”,

| — | având în vedere cel de-al 11-lea dialog strategic UE-China din 28 septembrie 2021 dintre Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, și consilierul de stat chinez/ministrul Afacerilor externe Wang Yi, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 11-lea dialog strategic UE-China din 28 septembrie 2021 dintre Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, și consilierul de stat chinez/ministrul Afacerilor externe Wang Yi,

| — | având în vedere articolul 35 din Constituția Republicii Populare Chineze, care prevede că cetățenii Republicii Populare Chineze trebuie să se bucure de libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de întrunire, de asociere, de procesiune și de demonstrație, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 35 din Constituția Republicii Populare Chineze, care prevede că cetățenii Republicii Populare Chineze trebuie să se bucure de libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de întrunire, de asociere, de procesiune și de demonstrație,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, semnat de China în 1998, dar neratificat încă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, semnat de China în 1998, dar neratificat încă,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 și Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 și Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere raportul privind Xinjiang al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, publicat la 31 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind Xinjiang al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, publicat la 31 august 2022,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept ar trebui să se afle în centrul relațiilor UE cu China, în conformitate cu angajamentul UE de a susține aceste valori în acțiunile sale externe și cu angajamentul Chinei de a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept ar trebui să se afle în centrul relațiilor UE cu China, în conformitate cu angajamentul UE de a susține aceste valori în acțiunile sale externe și cu angajamentul Chinei de a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională;

| B. | întrucât, începând din 2020, China a urmat o politică foarte strictă de combatere a pandemiei de COVID-19, care prevede teste în masă și măsuri ad-hoc și de lungă durată de limitare a mișcării persoanelor, care limitează grav libertatea și drepturile persoanelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, începând din 2020, China a urmat o politică foarte strictă de combatere a pandemiei de COVID-19, care prevede teste în masă și măsuri ad-hoc și de lungă durată de limitare a mișcării persoanelor, care limitează grav libertatea și drepturile persoanelor;

| C. | întrucât aceste restricții severe au dus la restricții frecvente și prelungite de deplasare a persoanelor, la cerințe de testare masivă și sistematică și la carantină, precum și la limitări disproporționate și severe ale libertății de circulație în China; întrucât aceste restricții au dus, de asemenea, la deficite de aprovizionare cu bunuri esențiale, inclusiv alimente, acces limitat la asistență medicală și o creștere a șomajului în rândul tinerilor în Republica Populară Chineză; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste restricții severe au dus la restricții frecvente și prelungite de deplasare a persoanelor, la cerințe de testare masivă și sistematică și la carantină, precum și la limitări disproporționate și severe ale libertății de circulație în China; întrucât aceste restricții au dus, de asemenea, la deficite de aprovizionare cu bunuri esențiale, inclusiv alimente, acces limitat la asistență medicală și o creștere a șomajului în rândul tinerilor în Republica Populară Chineză;

| D. | întrucât în zilele și săptămânile care au precedat izbucnirea protestelor pe scară largă au existat niveluri ridicate de tensiune în unele fabrici, cum ar fi fabricile Foxconn, de unde un număr mare de lucrători au fugit pentru a scăpa de măsurile radicale de limitare totală a mișcării persoanelor în fabrici în urma focarelor de COVID-19 din interiorul locurilor de producție și în semn de protest împotriva neplătirii recurente a primelor în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor; întrucât protestele din fabrici au devenit violente, iar materialele video de pe rețelele de socializare au arătat lucrătorii fiind bătuți de poliție; |
| --- | --- |

D.

întrucât în zilele și săptămânile care au precedat izbucnirea protestelor pe scară largă au existat niveluri ridicate de tensiune în unele fabrici, cum ar fi fabricile Foxconn, de unde un număr mare de lucrători au fugit pentru a scăpa de măsurile radicale de limitare totală a mișcării persoanelor în fabrici în urma focarelor de COVID-19 din interiorul locurilor de producție și în semn de protest împotriva neplătirii recurente a primelor în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor; întrucât protestele din fabrici au devenit violente, iar materialele video de pe rețelele de socializare au arătat lucrătorii fiind bătuți de poliție;

| E. | întrucât, din cauza aplicării stricte a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor, clădiri întregi, inclusiv ieșirile de urgență, au fost uneori sigilate; întrucât, la 24 noiembrie 2022, a izbucnit un incendiu într-o clădire rezidențială din Urumqi, Xinjiang, un oraș în care erau aplicate măsuri continue de limitare a circulației persoanelor timp de peste 100 de zile, în care și-au pierdut viața cel puțin 10 persoane; întrucât sursele locale și numeroasele postări pe rețelele de socializare au sugerat un număr mult mai mare de decese (9), de până la 40 de victime; întrucât locuitorii acestei clădiri au fost, se pare, blocați în apartamentele lor, iar pompierii au sosit cu întârziere, probabil din cauza restricțiilor impuse în cadrul politicii „zero COVID”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din cauza aplicării stricte a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor, clădiri întregi, inclusiv ieșirile de urgență, au fost uneori sigilate; întrucât, la 24 noiembrie 2022, a izbucnit un incendiu într-o clădire rezidențială din Urumqi, Xinjiang, un oraș în care erau aplicate măsuri continue de limitare a circulației persoanelor timp de peste 100 de zile, în care și-au pierdut viața cel puțin 10 persoane; întrucât sursele locale și numeroasele postări pe rețelele de socializare au sugerat un număr mult mai mare de decese (9), de până la 40 de victime; întrucât locuitorii acestei clădiri au fost, se pare, blocați în apartamentele lor, iar pompierii au sosit cu întârziere, probabil din cauza restricțiilor impuse în cadrul politicii „zero COVID”;

| F. | întrucât, la 26 noiembrie 2022, pentru prima dată de la protestele din Piața Tienanmen din 1989, oamenii au ieșit în stradă în Beijing, în Shanghai și în alte orașe și municipalități importante din China și, conform relatărilor, în peste 100 de universități, pentru a protesta împotriva politicii Chinei de „zero COVID” și pentru a denunța regimul autoritar al Partidului Comunist Chinez; întrucât protestatarii au adoptat rapid o foaie albă de hârtie ca simbol pentru a-și exprima furia față de suprimarea libertății de exprimare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 26 noiembrie 2022, pentru prima dată de la protestele din Piața Tienanmen din 1989, oamenii au ieșit în stradă în Beijing, în Shanghai și în alte orașe și municipalități importante din China și, conform relatărilor, în peste 100 de universități, pentru a protesta împotriva politicii Chinei de „zero COVID” și pentru a denunța regimul autoritar al Partidului Comunist Chinez; întrucât protestatarii au adoptat rapid o foaie albă de hârtie ca simbol pentru a-și exprima furia față de suprimarea libertății de exprimare;

| G. | întrucât poliția, după ce inițial a dat dovadă de reținere, a început rapid să disperseze mulțimile și să efectueze arestări pe scară largă în mai multe orașe; întrucât, de exemplu, în Shanghai, poliția a utilizat spray-uri cu piper pentru a dispersa aproximativ 300 de protestatari care se adunaseră; întrucât postările cu privire la protestele de pe rețelele de socializare din China au fost șterse imediat, într-un efort de a suprima criticile; întrucât, până în prezent, mass-media de stat din China a evitat pur și simplu relatarea protestelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât poliția, după ce inițial a dat dovadă de reținere, a început rapid să disperseze mulțimile și să efectueze arestări pe scară largă în mai multe orașe; întrucât, de exemplu, în Shanghai, poliția a utilizat spray-uri cu piper pentru a dispersa aproximativ 300 de protestatari care se adunaseră; întrucât postările cu privire la protestele de pe rețelele de socializare din China au fost șterse imediat, într-un efort de a suprima criticile; întrucât, până în prezent, mass-media de stat din China a evitat pur și simplu relatarea protestelor;

| H. | întrucât unii protestatari îi cer președintelui Xi Jinping să demisioneze, ceea ce constituie o provocare fără precedent la adresa conducerii actuale a țării; |
| --- | --- |

H.

întrucât unii protestatari îi cer președintelui Xi Jinping să demisioneze, ceea ce constituie o provocare fără precedent la adresa conducerii actuale a țării;

| I. | întrucât femeile s-au aflat în prima linie a acestor proteste; întrucât respectarea drepturilor femeilor din China s-a înrăutățit în ultimii ani; întrucât studiile au arătat că restricțiile de deplasare a persoanelor măresc riscul de violență domestică pe criterii de gen; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile s-au aflat în prima linie a acestor proteste; întrucât respectarea drepturilor femeilor din China s-a înrăutățit în ultimii ani; întrucât studiile au arătat că restricțiile de deplasare a persoanelor măresc riscul de violență domestică pe criterii de gen;

| J. | întrucât au existat relatări privind prezența și intervențiile dure ale poliției care au dus la numeroase arestări ale protestatarilor pașnici; întrucât, potrivit mai multor organizații pentru drepturile omului, autoritățile au adus atingere și dreptului protestatarilor la reprezentare juridică, unii avocați fiind avertizați de autoritățile locale să nu preia cazuri; |
| --- | --- |

J.

întrucât au existat relatări privind prezența și intervențiile dure ale poliției care au dus la numeroase arestări ale protestatarilor pașnici; întrucât, potrivit mai multor organizații pentru drepturile omului, autoritățile au adus atingere și dreptului protestatarilor la reprezentare juridică, unii avocați fiind avertizați de autoritățile locale să nu preia cazuri;

| K. | întrucât articolul 35 din Constituția Republicii Populare Chineze, prevede că „cetățenii Republicii Populare Chineze trebuie să se bucure de libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de întrunire, de asociere, de procesiune și de demonstrație”, întrucât libertățile consacrate în acest articol sunt încălcate în mod constant; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 35 din Constituția Republicii Populare Chineze, prevede că „cetățenii Republicii Populare Chineze trebuie să se bucure de libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de întrunire, de asociere, de procesiune și de demonstrație”, întrucât libertățile consacrate în acest articol sunt încălcate în mod constant;

| L. | întrucât din martie 2013, când președintele Xi Jinping a preluat puterea, situația drepturilor omului în China s-a deteriorat în mod drastic; întrucât guvernul chinez și-a intensificat ostilitatea împotriva drepturilor omului și a statului de drept; întrucât supravegherea ilegală în masă și monitorizarea cetățenilor chinezi de către statul chinez s-au amplificat; |
| --- | --- |

L.

întrucât din martie 2013, când președintele Xi Jinping a preluat puterea, situația drepturilor omului în China s-a deteriorat în mod drastic; întrucât guvernul chinez și-a intensificat ostilitatea împotriva drepturilor omului și a statului de drept; întrucât supravegherea ilegală în masă și monitorizarea cetățenilor chinezi de către statul chinez s-au amplificat;

| M. | întrucât, în ultimii ani, autoritățile chineze au înăsprit cenzura online, în special de la izbucnirea pandemiei de COVID-19; întrucât autoritățile și poliția chineze au construit unul dintre cele mai sofisticate sisteme de supraveghere din lume, obținând acces la programe informatice și tehnologii puternice de recunoaștere facială pentru a restricționa puternic libertățile fundamentale într-un mod generalizat sau chiar pentru a încălca în mod masiv drepturile omului; întrucât există preocupări legate de faptul că, din cauza acestor tehnologii de supraveghere în masă și de recunoaștere facială, aparatul de securitate îi va urmări penal pe demonstranți mai târziu; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în ultimii ani, autoritățile chineze au înăsprit cenzura online, în special de la izbucnirea pandemiei de COVID-19; întrucât autoritățile și poliția chineze au construit unul dintre cele mai sofisticate sisteme de supraveghere din lume, obținând acces la programe informatice și tehnologii puternice de recunoaștere facială pentru a restricționa puternic libertățile fundamentale într-un mod generalizat sau chiar pentru a încălca în mod masiv drepturile omului; întrucât există preocupări legate de faptul că, din cauza acestor tehnologii de supraveghere în masă și de recunoaștere facială, aparatul de securitate îi va urmări penal pe demonstranți mai târziu;

| N. | întrucât, potrivit unor relatări recente, autoritățile chineze au pus în aplicare cel mai înalt nivel de „răspuns de urgență” de cenzură a mass-mediei în contextul recentei izbucniri a protestelor; întrucât rețelele de socializare au jucat un rol activ și esențial în diseminarea de conținut în întreaga țară; întrucât forțele de securitate au oprit, de asemenea, cetățenii pe stradă, le-au inspectat dispozitivele electronice și i-au forțat să șteargă anumite aplicații, conținuturi și fotografii legate de proteste; întrucât, în urma izbucnirii protestelor, autoritățile chineze au început imediat să urmărească, la scară largă, aplicațiile de mesagerie, rețelele de socializare și datele din telefoanele mobile pe care le consideră suspecte, precum și utilizarea rețelelor virtuale private, pentru a identifica, a intimida și a hărțui persoanele despre care se presupune că au organizat și participă la proteste; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit unor relatări recente, autoritățile chineze au pus în aplicare cel mai înalt nivel de „răspuns de urgență” de cenzură a mass-mediei în contextul recentei izbucniri a protestelor; întrucât rețelele de socializare au jucat un rol activ și esențial în diseminarea de conținut în întreaga țară; întrucât forțele de securitate au oprit, de asemenea, cetățenii pe stradă, le-au inspectat dispozitivele electronice și i-au forțat să șteargă anumite aplicații, conținuturi și fotografii legate de proteste; întrucât, în urma izbucnirii protestelor, autoritățile chineze au început imediat să urmărească, la scară largă, aplicațiile de mesagerie, rețelele de socializare și datele din telefoanele mobile pe care le consideră suspecte, precum și utilizarea rețelelor virtuale private, pentru a identifica, a intimida și a hărțui persoanele despre care se presupune că au organizat și participă la proteste;

| O. | întrucât, în ultimii ani, autoritățile chineze au desființat grupuri ale societății civile și au încarcerat mulți activiști independenți, ceea ce face extrem de dificilă desfășurarea protestelor la scară largă; întrucât, în ultimele luni, au avut loc proteste sporadice ca răspuns la politica privind COVID-19, la dificultățile economice, la cenzură și la prerogativele extinse ale președintelui Xi, în China și din partea unor cetățeni chinezi din diaspora; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în ultimii ani, autoritățile chineze au desființat grupuri ale societății civile și au încarcerat mulți activiști independenți, ceea ce face extrem de dificilă desfășurarea protestelor la scară largă; întrucât, în ultimele luni, au avut loc proteste sporadice ca răspuns la politica privind COVID-19, la dificultățile economice, la cenzură și la prerogativele extinse ale președintelui Xi, în China și din partea unor cetățeni chinezi din diaspora;

| P. | întrucât China se implică în represiune și supraveghere transfrontalieră prin diverse activități, de la spionaj, atacuri cibernetice, atacuri fizice și emiterea de notificări roșii prin INTERPOL până la „secții de poliție în străinătate” pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât China se implică în represiune și supraveghere transfrontalieră prin diverse activități, de la spionaj, atacuri cibernetice, atacuri fizice și emiterea de notificări roșii prin INTERPOL până la „secții de poliție în străinătate” pe teritoriul UE;

| Q. | întrucât, într-o mișcare coordonată la nivel național, studenții au fost trimiși acasă din universități cu o lună mai devreme, pentru a-i împiedica să continue să participe la protestele organizate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, într-o mișcare coordonată la nivel național, studenții au fost trimiși acasă din universități cu o lună mai devreme, pentru a-i împiedica să continue să participe la protestele organizate;

| R. | întrucât unii diplomați chinezi au recurs la acte de violență și amenințări la adresa studenților chinezi și a opozanților chinezi din străinătate, cerându-le să „se opună denaturării și discreditării politicilor Chinei de prevenire și control al epidemiilor”; |
| --- | --- |

R.

întrucât unii diplomați chinezi au recurs la acte de violență și amenințări la adresa studenților chinezi și a opozanților chinezi din străinătate, cerându-le să „se opună denaturării și discreditării politicilor Chinei de prevenire și control al epidemiilor”;

| S. | întrucât China a urmărit persecutarea sistematică a populației uigure și a altor minorități etnice, a apărătorilor drepturilor omului, a activiștilor sociali, a grupurilor religioase, a ziariștilor și a protestatarilor împotriva nedreptăților, precum și reprimarea crescândă a tuturor dizidenților și opozanților; întrucât pierderea de vieți omenești în incendiul de la Urumqi adaugă o altă tragedie atrocităților legate de drepturile omului care au loc în regiunea autonomă uigură Xinjiang; |
| --- | --- |

S.

întrucât China a urmărit persecutarea sistematică a populației uigure și a altor minorități etnice, a apărătorilor drepturilor omului, a activiștilor sociali, a grupurilor religioase, a ziariștilor și a protestatarilor împotriva nedreptăților, precum și reprimarea crescândă a tuturor dizidenților și opozanților; întrucât pierderea de vieți omenești în incendiul de la Urumqi adaugă o altă tragedie atrocităților legate de drepturile omului care au loc în regiunea autonomă uigură Xinjiang;

| 1. | condamnă cu fermitate reacția guvernului chinez la protestele pașnice și persecutarea protestatarilor pașnici în Republica Populară Chineză; își exprimă condoleanțele și își afirmă solidaritatea cu victimele incendiului de la Urumqi și cu membrii familiilor acestora; solicită guvernului chinez să dea dovadă de transparență în ceea ce privește numărul victimelor și circumstanțele în care acestea au murit; solicită investigarea promptă, eficace și amănunțită a incendiului de la Urumqi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea cu poporul chinez în lupta sa pentru libertățile fundamentale; condamnă persecutarea protestatarilor pașnici; îndeamnă toate forțele de poliție să răspundă în conformitate cu standardele internaționale, inclusiv cu Principiile de bază ale Organizației Națiunilor Unite privind utilizarea forței și a armelor de foc de către agenții de aplicare a legii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la încălcările drepturilor omului în China, inclusiv în contextul politicii sale „zero COVID”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că toate victimele incendiului de la Urumqi sunt de etnie uigură (10), agravând astfel suferința acestui grup etnic care a fost victima atrocităților sistematice legate de drepturile omului care au avut loc în regiunea autonomă uigură Xinjiang, pe care Parlamentul European le-a recunoscut drept crime împotriva umanității și care reprezintă un risc grav de genocid (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă în termenii cei mai fermi faptul că libertatea de exprimare, libertatea de întrunire și libertatea presei și rețelele de socializare sunt grav restricționate în China; invită guvernul chinez să asigure libertatea de exprimare, de asociere, de întrunire, a presei și a mass-mediei, astfel cum este consacrată în Constituția Chinei și în dreptul internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă cu fermitate agresiunea violentă și detenția unui ziarist străin care relata despre aceste proteste; reamintește că libertatea presei este un principiu fundamental și un pilon esențial al oricărei democrații; invită China să asigure că toți ziariștii își pot desfășura activitatea liber și fără impedimente sau teamă de represalii, astfel cum se prevede în legislația chineză; subliniază că ar trebui să se asigure libertatea presei și a mass-mediei; îndeamnă autoritățile chineze să nu mai intervină, să hărțuiască și să intimideze avocații și profesioniștii din domeniul juridic, pe apărătorii drepturilor omului și alte persoane care își exprimă în mod deschis îngrijorarea cu privire la protestatari sau care apără dreptul la proteste pașnice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă China să pună capăt imediat reprimării și intimidării protestatarilor pașnici și să garanteze drepturile fundamentale ale tuturor; invită autoritățile chineze să-i elibereze imediat pe toți protestatarii deținuți în mod nelegal; solicită ca toate datele colectate recent cu privire la protestatarii pașnici să fie șterse și să nu fie utilizate în niciun caz în viitor; solicită ca membrii de familie ai tuturor celor privați de libertate să fie informați cu privire la locul unde se află și la acuzațiile aduse împotriva lor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recunoaște încercarea pe care o reprezintă elaborarea unei politici privind COVID-19 care să asigure un echilibru adecvat între protejarea sănătății publice și protejarea drepturilor și libertăților; reamintește importanța proporționalității; ia act de recenta eliminare a unora dintre cele mai opresive restricții legate de COVID-19 din China; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că mișcarea de protest a reunit persoane din medii foarte diferite și s-a desfășurat la nivel național; subliniază faptul remarcabil că s-a manifestat o solidaritate interetnică cu victimele incendiului din Xinjiang, deoarece populația Han din China nu reacționase anterior în mod semnificativ la soarta îngrozitoare a uigurilor din ultimii șase ani; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită autoritățile chineze și locale să pună capăt represiunii uigurilor și reamintește că uigurii din regiune au fost supuși unei supravegheri intense, muncii forțate, sterilizărilor involuntare și măsurilor de prevenire a nașterilor, printre alte încălcări ale drepturilor, care constituie crime ale umanității și reprezintă un risc grav de genocid; salută, în acest sens, propunerea Comisiei de a interzice intrarea pe piața UE a produselor fabricate prin utilizarea muncii forțate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă cu fermitate utilizarea pe scară largă a supravegherii în masă și cenzura actuală a rețelelor de socializare; îndeamnă autoritățile chineze să pună capăt acestor încălcări ale drepturilor fundamentale la viață privată și la libertatea de exprimare, precum și manipulării informațiilor pe rețelele de socializare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă faptul că societățile chineze de tehnologie TikTok și Tencent colaborează cu guvernul chinez pentru a colecta dovezi privind identitatea protestatarilor pentru a permite arestarea acestora și cenzurarea internetului; solicită fondurilor europene de pensii să renunțe la investițiile în întreprinderile chineze care subminează drepturile omului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la comportamentul firmei Apple Inc. în China în timpul protestelor, deoarece a colaborat efectiv cu Partidul Comunist Chinez pentru a suprima difuzarea de înregistrări ale protestelor pașnice împotriva limitării circulației persoanelor prin dezactivarea funcției Airdrop de pe dispozitivele sale din China; remarcă faptul că această funcție a permis protestatarilor să partajeze înregistrări și să organizeze protestele fără a utiliza rețeaua Wi-Fi, care se află sub supravegherea și controlul constant al Partidului Comunist Chinez; subliniază că societățile pot fi ținute ostatice de către Partidul Comunist Chinez și că permit încălcări grave ale drepturilor omului ar trebui să constituie un semnal de alarmă pentru ca guvernele occidentale să prezinte legislație care să încurajeze întreprinderile occidentale să își dubleze eforturile de relocalizare a producției din China; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își reiterează îngrijorarea cu privire la faptul că autoritățile chineze nu i-au permis Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, în timpul vizitei sale în China, să aibă acces deplin la organizațiile independente ale societății civile și la apărătorii drepturilor omului; își reiterează apelul adresat autorităților chineze de a permite același acces liber, semnificativ și neîngrădit pentru ziariștii independenți, observatorii internaționali și organele de anchetă, inclusiv, în special, titularii de mandat ai procedurilor speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului; sprijină apelul lansat de 50 de experți ai ONU în domeniul drepturilor omului de a stabili un mandat special în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în vederea monitorizării și a informării cu privire la situația în materie de drepturile omului în China; invită UE și statele sale membre să colaboreze în continuare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune în vederea instituirii unui mecanism de anchetă în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului care să monitorizeze, să evalueze și să informeze public cu privire la încălcările grave ale drepturilor omului în China; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă UE și statele membre să ofere protecție și sprijin activiștilor pentru drepturile omului și democrație din China, în special prin stabilirea de contacte cu autoritățile locale și naționale și prin aplicarea integrală a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului și a altor politici pertinente ale UE, inclusiv a noului Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația; salută continuarea dialogului bilateral UE-SUA privind China, în special declarația potrivit căreia „Statele Unite și Uniunea Europeană nu au fost niciodată mai aliniate la perspectivele noastre strategice”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită UE și alte organizații internaționale să monitorizeze și să evalueze modul în care răspunsurile Chinei la aceste proteste se aliniază la standardele internaționale privind drepturile omului și la obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului; subliniază că este important ca Delegația UE la Beijing să continue să monitorizeze detenția protestatarilor pașnici și orice proces al celor urmăriți penal pentru exercitarea dreptului lor la libertatea de întrunire și de exprimare pașnică, aplicând pe deplin Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului și alte politici pertinente ale UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îl invită pe VP/ÎR Josep Borrell să urmărească, prin măsuri concrete, discuțiile recente din cadrul Consiliului European prin intensificarea discuțiilor la nivelul miniștrilor Afacerilor externe din statele membre; invită SEAE și Comisia să inițieze un dialog permanent privind China în cadrul Grupului de lucru pentru Asia și Oceania; salută decizia de a prelungi sancțiunile până la 8 decembrie 2023 ca răspuns la încălcările drepturilor omului în Xinjiang; își reiterează apelul pentru sancțiuni suplimentare ale UE împotriva funcționarilor și entităților chineze responsabile de crime împotriva umanității; încurajează autoritățile statelor membre ale UE să ia în considerare urmărirea în justiție a funcționarilor chinezi considerați responsabili de crime împotriva umanității, pe baza principiului jurisdicției universale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la recentele dezvăluiri privind prezența unor secții de poliție chineze în străinătate în numeroase state membre ale UE și în întreaga lume; invită Comisia, Consiliul și agențiile naționale de aplicare a legii să asigure de urgență o bună coordonare pentru a clarifica aceste practici, a lua măsurile adecvate și a închide toate secțiile de poliție chineze de peste mări; invită UE și statele sale membre, în coordonare cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, să identifice și să închidă toate căile care facilitează campaniile de represiune transnațională ale Chinei, în special împotriva membrilor diasporei sale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă statele membre să pună capăt tuturor acordurilor lor de extrădare cu China și Hong Kong; îndeamnă în continuare statele membre să dea dovadă de prudență atunci când cooperează în cadrul forurilor internaționale de aplicare a legii, cum ar fi INTERPOL și Oficiul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate; invită, de asemenea, statele membre să asigure în mod corespunzător securitatea refugiaților chinezi aflați sub jurisdicția lor, pentru a evita capturarea lor sau faptul că aceștia sunt „convinși să se întoarcă” sau ademeniți într-o țară din afara UE din care ar putea fi repatriați cu ușurință în China; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îi invită pe toți membrii comunității internaționale și pe toate părțile interesate să abordeze problema libertății de exprimare atunci când au contacte cu Republica Populară Chineză; salută faptul că președintele Consiliului European, Charles Michel, a ridicat problema protestelor cu Xi Jinping; solicită o disponibilitate necondiționată de a relua dialogul UE-China privind drepturile omului, care nu a avut loc de peste trei ani; constată, de asemenea, că toți liderii europeni ar trebui să comunice în mod clar autorităților chineze hotărârea UE de a reacționa la escaladarea reprimării protestatarilor prin ridicarea problemei în cadrul organizațiilor internaționale și de a impune eventual sancțiuni suplimentare, dacă este necesar; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, precum și tuturor ambasadorilor Republicii Populare Chineze în statele membre ale UE. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0237.

(2)  JO C 336, 2.9.2022, p. 2.

(3)  JO C 117, 11.3.2022, p. 40.

(4)  JO C 15, 12.1.2022, p. 170.

(5)  JO C 456, 10.11.2021, p. 242.

(6)  JO C 433, 23.12.2019, p. 103.

(7)  JO C 399, 24.11.2017, p. 92.

(8)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Reprimarea de către junta militară a demonstrațiilor pașnice din Ciad

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la reprimarea de către junta militară a demonstrațiilor pașnice din Ciad (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la situația din Ciad (1) și cea din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la situația din Ciad (1) și cea din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2),

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 aprilie 2021 privind decesul președintelui Idriss Déby Itno, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 aprilie 2021 privind decesul președintelui Idriss Déby Itno,

| — | având în vedere declarația din 19 octombrie 2022 a Delegației Uniunii Europene în Ciad, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 octombrie 2022 a Delegației Uniunii Europene în Ciad,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite referitoare la situația din Ciad din 20 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite referitoare la situația din Ciad din 20 aprilie 2021,

| — | având în vedere raportul misiunii de informare în Ciad a Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, care a avut loc în perioada 29 aprilie-6 mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii de informare în Ciad a Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, care a avut loc în perioada 29 aprilie-6 mai 2021,

| — | având în vedere Forța de intervenție multinațională comună (MNJTF) împotriva grupării Boko Haram, mandatată de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane și sprijinită de Instrumentul financiar pentru pace în Africa al UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Forța de intervenție multinațională comună (MNJTF) împotriva grupării Boko Haram, mandatată de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane și sprijinită de Instrumentul financiar pentru pace în Africa al UE,

| — | având în vedere Rezoluția 2359 (2017) a Consiliului de Securitate al ONU privind desfășurarea Forței comune a G5 Sahel (FC-G5S), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2359 (2017) a Consiliului de Securitate al ONU privind desfășurarea Forței comune a G5 Sahel (FC-G5S),

| — | având în vedere declarația comună a membrilor Consiliului European și a statelor membre ale G5 Sahel privind securitatea, stabilitatea și dezvoltarea Sahelului din 28 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a membrilor Consiliului European și a statelor membre ale G5 Sahel privind securitatea, stabilitatea și dezvoltarea Sahelului din 28 aprilie 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind strategia integrată a Uniunii Europene în Sahel, care au reafirmat importanța unui parteneriat solid și pe termen lung între UE și Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind strategia integrată a Uniunii Europene în Sahel, care au reafirmat importanța unui parteneriat solid și pe termen lung între UE și Sahel,

| — | având în vedere Programul indicativ național 2014-2020 pentru Ciad al Fondului european de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul indicativ național 2014-2020 pentru Ciad al Fondului european de dezvoltare,

| — | având în vedere Constituția Ciadului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Ciadului,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (3) (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (3) (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, care a fost adoptată la 27 iunie 1981 și a intrat în vigoare la 21 octombrie 1986, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, care a fost adoptată la 27 iunie 1981 și a intrat în vigoare la 21 octombrie 1986,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea, adoptată la 30 ianuarie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea, adoptată la 30 ianuarie 2007,

| — | având în vedere Carta de tranziție revizuită a Ciadului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta de tranziție revizuită a Ciadului,

| — | având în vedere indicele global al terorismului pe 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele global al terorismului pe 2019,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, de la moartea fostului președinte Idriss Déby Itno în aprilie 2021, Ciadul este condus de fiul său, Mahamat Idriss Déby Itno; întrucât Consiliul militar de tranziție (CMT) a suspendat anterior Constituția și a dizolvat guvernul și Adunarea Națională; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la moartea fostului președinte Idriss Déby Itno în aprilie 2021, Ciadul este condus de fiul său, Mahamat Idriss Déby Itno; întrucât Consiliul militar de tranziție (CMT) a suspendat anterior Constituția și a dizolvat guvernul și Adunarea Națională;

| B. | întrucât CMT s-a angajat să organizeze alegeri democratice în termen de 18 luni de la preluarea puterii; întrucât, la 1 octombrie 2022, au fost adoptate oficial măsuri în cadrul dialogului național, care a anunțat că alegerile vor fi amânate cu încă doi ani; întrucât Uniunea Africană a impus unele condiții, inclusiv respingerea oricărei prelungiri a calendarului inițial de tranziție de 18 luni, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât CMT s-a angajat să organizeze alegeri democratice în termen de 18 luni de la preluarea puterii; întrucât, la 1 octombrie 2022, au fost adoptate oficial măsuri în cadrul dialogului național, care a anunțat că alegerile vor fi amânate cu încă doi ani; întrucât Uniunea Africană a impus unele condiții, inclusiv respingerea oricărei prelungiri a calendarului inițial de tranziție de 18 luni, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| C. | întrucât a fost organizat un dialog național pentru a defini procesul de tranziție; întrucât nu toate grupurile de opoziție au participat la acest proces; întrucât dialogul s-a încheiat cu recomandarea de a amâna procesul de tranziție și de a nu împiedica pe nimeni, în special pe actualul președinte, să candideze la viitoarele alegeri; |
| --- | --- |

C.

întrucât a fost organizat un dialog național pentru a defini procesul de tranziție; întrucât nu toate grupurile de opoziție au participat la acest proces; întrucât dialogul s-a încheiat cu recomandarea de a amâna procesul de tranziție și de a nu împiedica pe nimeni, în special pe actualul președinte, să candideze la viitoarele alegeri;

| D. | întrucât organizațiile societății civile din Ciad au elaborat un plan de tranziție pentru a pune capăt crizei; întrucât anumite organizații ale societății civile din Ciad au recomandat ca sprijinul internațional să ia forma unui mecanism de stabilizare menit să restabilească ordinea constituțională și să sprijine planul de tranziție; |
| --- | --- |

D.

întrucât organizațiile societății civile din Ciad au elaborat un plan de tranziție pentru a pune capăt crizei; întrucât anumite organizații ale societății civile din Ciad au recomandat ca sprijinul internațional să ia forma unui mecanism de stabilizare menit să restabilească ordinea constituțională și să sprijine planul de tranziție;

| E. | întrucât, între 13 martie și 8 august 2022, 53 de mișcări politico-militare, dintre care doar șase erau veritabile, au fost convocate la Doha de către guvernul Ciadului pentru a negocia un acord de pace; |
| --- | --- |

E.

întrucât, între 13 martie și 8 august 2022, 53 de mișcări politico-militare, dintre care doar șase erau veritabile, au fost convocate la Doha de către guvernul Ciadului pentru a negocia un acord de pace;

| F. | întrucât CMT a convocat la N’Djamena peste 1 300 de delegați, dintre care aproape toți au fost numiți direct de guvern pentru a participa la așa-numitul „dialog național incluziv și suveran”; |
| --- | --- |

F.

întrucât CMT a convocat la N’Djamena peste 1 300 de delegați, dintre care aproape toți au fost numiți direct de guvern pentru a participa la așa-numitul „dialog național incluziv și suveran”;

| G. | întrucât aceste două evenimente au fost boicotate de cele mai importante partide politice, organizații ale societății civile și grupuri politico-militare reale; |
| --- | --- |

G.

întrucât aceste două evenimente au fost boicotate de cele mai importante partide politice, organizații ale societății civile și grupuri politico-militare reale;

| H. | întrucât, la 20 octombrie 2022, mii de persoane au protestat în Ciad pentru a solicita revenirea imediată la regimul democratic; întrucât, anticipând acest lucru, la 19 octombrie 2022, ministrul securității publice a interzis toate demonstrațiile din țară; întrucât, ca răspuns la proteste, poliția a tras muniție de război și gaze lacrimogene împotriva protestatarilor pașnici într-o represiune continuă și pe scară largă în întreaga țară; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 20 octombrie 2022, mii de persoane au protestat în Ciad pentru a solicita revenirea imediată la regimul democratic; întrucât, anticipând acest lucru, la 19 octombrie 2022, ministrul securității publice a interzis toate demonstrațiile din țară; întrucât, ca răspuns la proteste, poliția a tras muniție de război și gaze lacrimogene împotriva protestatarilor pașnici într-o represiune continuă și pe scară largă în întreaga țară;

| I. | întrucât autoritățile au anunțat, de asemenea, suspendarea temporară a activităților a șapte grupuri politice; întrucât aceștia au anunțat, de asemenea, că activitățile principalelor grupuri din opoziție și ale coaliției societății civile „Wakit Tamma” ar trebui interzise la nivel național; întrucât mai multe orașe și cartiere au suferit restricții pe internet; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile au anunțat, de asemenea, suspendarea temporară a activităților a șapte grupuri politice; întrucât aceștia au anunțat, de asemenea, că activitățile principalelor grupuri din opoziție și ale coaliției societății civile „Wakit Tamma” ar trebui interzise la nivel național; întrucât mai multe orașe și cartiere au suferit restricții pe internet;

| J. | întrucât, la 4 noiembrie 2022, în cadrul reuniunii Comitetului ONU contra torturii, raportorul Sébastien Touzé a estimat că între 50 și 150 de persoane și-au pierdut viața, între 150 și 184 au dispărut, 1 369 au fost arestate, iar între 600 și 1 100 au fost transportate la închisoarea de înaltă securitate Koro Toro din deșert, la aproximativ 600 de kilometri de capitală, ca urmare a protestelor antiguvernamentale; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 4 noiembrie 2022, în cadrul reuniunii Comitetului ONU contra torturii, raportorul Sébastien Touzé a estimat că între 50 și 150 de persoane și-au pierdut viața, între 150 și 184 au dispărut, 1 369 au fost arestate, iar între 600 și 1 100 au fost transportate la închisoarea de înaltă securitate Koro Toro din deșert, la aproximativ 600 de kilometri de capitală, ca urmare a protestelor antiguvernamentale;

| K. | întrucât 400 dintre persoanele reținute au fost judecate în patru zile, în absența oricărui avocat; întrucât, la 5 decembrie 2022, 262 de protestatari deținuți au fost condamnați la până la trei ani de închisoare, 80 au fost condamnați cu suspendare și 59 au fost achitați; |
| --- | --- |

K.

întrucât 400 dintre persoanele reținute au fost judecate în patru zile, în absența oricărui avocat; întrucât, la 5 decembrie 2022, 262 de protestatari deținuți au fost condamnați la până la trei ani de închisoare, 80 au fost condamnați cu suspendare și 59 au fost achitați;

| L. | întrucât procesele au fost organizate fără transparență sau fără informații publice disponibile; întrucât protestatarilor li s-a refuzat accesul la justiție; întrucât Asociația Barourilor din Ciad a numit procesul o „parodie a justiției” și a atacat hotărârea instanței și întrucât, prin urmare, avocații săi au boicotat procesele; |
| --- | --- |

L.

întrucât procesele au fost organizate fără transparență sau fără informații publice disponibile; întrucât protestatarilor li s-a refuzat accesul la justiție; întrucât Asociația Barourilor din Ciad a numit procesul o „parodie a justiției” și a atacat hotărârea instanței și întrucât, prin urmare, avocații săi au boicotat procesele;

| M. | întrucât Comitetul ONU contra torturii a concluzionat, în observația sa, că prevalența violenței în închisori, inclusiv a actelor de violență comise de personalul penitenciarelor împotriva deținuților, este alarmantă și a solicitat autorităților de stat să investigheze toate decesele din detenție și toate acuzațiile referitoare la acte de tortură și rele tratamente comise de personalul din penitenciare; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comitetul ONU contra torturii a concluzionat, în observația sa, că prevalența violenței în închisori, inclusiv a actelor de violență comise de personalul penitenciarelor împotriva deținuților, este alarmantă și a solicitat autorităților de stat să investigheze toate decesele din detenție și toate acuzațiile referitoare la acte de tortură și rele tratamente comise de personalul din penitenciare;

| N. | întrucât situația de securitate din Sahel s-a deteriorat semnificativ în ultimii ani, ceea ce reprezintă o amenințare gravă la adresa securității regionale și internaționale; întrucât încălcările drepturilor omului și asasinatele în masă sunt larg răspândite, iar insecuritatea alimentară în creștere, corupția, sărăcia extremă și inundațiile au contribuit la insecuritate; întrucât, în 2019, Sahelul este regiunea care a cunoscut cea mai rapidă intensificare a activității extremiste violente; |
| --- | --- |

N.

întrucât situația de securitate din Sahel s-a deteriorat semnificativ în ultimii ani, ceea ce reprezintă o amenințare gravă la adresa securității regionale și internaționale; întrucât încălcările drepturilor omului și asasinatele în masă sunt larg răspândite, iar insecuritatea alimentară în creștere, corupția, sărăcia extremă și inundațiile au contribuit la insecuritate; întrucât, în 2019, Sahelul este regiunea care a cunoscut cea mai rapidă intensificare a activității extremiste violente;

| O. | întrucât, în strategia sa integrată în Sahel, adoptată de Consiliu la 16 aprilie 2021, UE s-a angajat să sprijine momentele esențiale pentru democrație în regiune, să acorde o atenție politică deosebită eforturilor în domeniul guvernanței și al statului de drept și să continue să solicite ca forțele de securitate internă să joace un rol mai central în consolidarea încrederii dintre oameni și stat; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în strategia sa integrată în Sahel, adoptată de Consiliu la 16 aprilie 2021, UE s-a angajat să sprijine momentele esențiale pentru democrație în regiune, să acorde o atenție politică deosebită eforturilor în domeniul guvernanței și al statului de drept și să continue să solicite ca forțele de securitate internă să joace un rol mai central în consolidarea încrederii dintre oameni și stat;

| P. | întrucât, potrivit ONU, Ciadul a primit peste 577 000 de refugiați, printre altele, din Darfur, Republica Centrafricană, Nigeria și Camerun, pe lângă faptul că are 381 000 de persoane strămutate intern; întrucât stabilitatea Ciadului este esențială pentru Sahel și Africa de Nord și de Est; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit ONU, Ciadul a primit peste 577 000 de refugiați, printre altele, din Darfur, Republica Centrafricană, Nigeria și Camerun, pe lângă faptul că are 381 000 de persoane strămutate intern; întrucât stabilitatea Ciadului este esențială pentru Sahel și Africa de Nord și de Est;

| Q. | întrucât Ciadul este situat într-o regiune strategică și se confruntă cu provocări grave în materie de securitate, având în vedere proximitatea țării față de grupările militante regionale, în special în jurul regiunii Lacului Ciad, unde operează Statul Islamic din Africa de Vest și Boko Haram, o grupare militantă islamistă cu sediul în Niger; întrucât Ciadul joacă un rol esențial în eforturile regionale de menținere a păcii ca parte a forței comune a G5 Sahel, precum și a MNJTF, |
| --- | --- |

Q.

întrucât Ciadul este situat într-o regiune strategică și se confruntă cu provocări grave în materie de securitate, având în vedere proximitatea țării față de grupările militante regionale, în special în jurul regiunii Lacului Ciad, unde operează Statul Islamic din Africa de Vest și Boko Haram, o grupare militantă islamistă cu sediul în Niger; întrucât Ciadul joacă un rol esențial în eforturile regionale de menținere a păcii ca parte a forței comune a G5 Sahel, precum și a MNJTF,

| 1. | deplânge violențele mortale și represiunea comise împotriva protestatarilor pro-democrație în cadrul protestelor din octombrie 2022 și regretă profund pierderea de vieți omenești; condamnă din nou lovitura de stat militară din 20 aprilie 2021 organizată de TMC și suspendarea ulterioară a Constituției Ciadului, precum și dizolvarea Adunării Naționale și a guvernului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă restricționarea dreptului fundamental de a demonstra și utilizarea violenței împotriva protestatarilor și a societății civile din Ciad; regretă profund faptul că aceste măsuri luate de guvern riscă să submineze procesul actual către democrație; îndeamnă autoritățile să respecte pe deplin angajamentele naționale și internaționale ale țării, în special dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere, precum și dreptul la integritatea fizică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită deschiderea unei anchete independente și imparțiale de către ONU și Uniunea Africană cu privire la actele de violență raportate, inclusiv relatările privind tortura din închisorile din Ciad, pentru a-i urmări penal pe autorii actelor de violență împotriva persoanelor și a societății civile; solicită tragerea la răspundere a celor responsabili de violențe și ucideri și îndeamnă autoritățile ciadiene să se asigure că armata, jandarmii și poliția din Ciad sunt instruiți și respectă Codul de conduită al ONU pentru funcționarii responsabili cu aplicarea legii și Principiile de bază privind utilizarea forței și a armelor de foc de către agenții însărcinați cu asigurarea respectării legii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă urmărirea penală a protestatarilor pro-democrație în cadrul unor procese în masă care nu au respectat standardele internaționale privind transparența și accesul la justiție; solicită ca sentințele să fie anulate și ca protestatarii să fie eliberați; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă ferm guvernul să se asigure că toți cei acuzați în urma protestelor din 20 octombrie 2022 au acces deplin la protecție juridică; subliniază că UE va urmări îndeaproape continuarea procedurilor judiciare și că rezultatul va fi, de asemenea, un factor determinant al viitoarelor relații UE-Ciad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă profund faptul că regimul nu a reușit să își respecte angajamentul dea realiza o tranziție democratică; reiterează faptul că este important să se revină rapid la ordinea constituțională și la o tranziție cu termene precise, conduse de civili, care să garanteze respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, reamintind că un angajament semnificativ cu toți actorii civili și politici este esențial pentru a garanta credibilitatea și legitimitatea procesului în curs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită organizarea de urgență a unor noi alegeri legislative și prezidențiale transparente, incluzive și credibile, care să respecte pe deplin Constituția națională și standardele electorale internaționale, inclusiv prin asigurarea participării depline a partidelor din opoziție; ia act de importanța unei comisii electorale naționale independente și transparente și a cooperării cu partenerii internaționali în acest sens; regretă profund nerespectarea de către autoritățile aflate la putere a directivei clare a Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, bazate pe Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, și angajamentul public anterior al CMT de a nu candida la viitoarele alegeri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că o tranziție și reforme democratice veritabile trebuie să fie conduse de civili și să permită implicarea deplină și activă a organizațiilor societății civile, a partidelor de opoziție, a femeilor și a tinerilor, precum și a presei libere, care trebuie să poată funcționa fără teamă de violență, intimidare sau restricții; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă violența continuă și atacurile teroriste care au loc încă în Ciad; își reiterează îngrijorarea în legătură cu criza prelungită din țară și cu situația de securitate volatilă din nord și condamnă cu fermitate încălcările repetate ale drepturilor omului și ale dreptului internațional și umanitar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită guvernul să solicite sprijinul mediatorilor naționali și internaționali, al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, al Uniunii Africane, al Reprezentantului Special al UE pentru Sahel, al Comunității Economice a Statelor din Africa Centrală și al altor organizații internaționale, pentru a depăși impasul actual și a promova dialogul național și procesul de tranziție democratică; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este extrem de preocupat de existența, în continuare, a unor niveluri ridicate de corupție și impunitate în Ciad; ia act de faptul că incapacitatea de a aborda impunitatea pentru încălcările drepturilor omului contribuie la continuarea acestor abuzuri și la slăbirea încrederii publice în instituțiile statului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre să își sporească sprijinul acordat organizațiilor neguvernamentale independente, apărătorilor drepturilor omului și mass-mediei independente active în Ciad, inclusiv prin finanțare și sprijin pentru persoanele care au nevoie de protecție; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Uniunea și statele sale membre să discute aceste preocupări legate de drepturile omului cu autoritățile ciadiene, să ofere sprijin tehnic Ciadului pe parcursul întregii perioade de tranziție și să ia în considerare deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, care ar putea conduce, în ultimă instanță, la suspendarea cooperării pentru dezvoltare a UE cu Ciadul până la restabilirea ordinii constituționale legitime; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că schimbările climatice, insecuritatea alimentară, creșterea populației, exploatarea resurselor naturale, sărăcia și lipsa șanselor educaționale și economice sunt cauze profunde care determină instabilitatea, violența și recrutarea de către organizații teroriste în Sahel; subliniază că coordonarea securității, a dezvoltării, a asistenței umanitare și a asistenței pentru sprijinirea democrației este necesară pentru a asigura o dezvoltare durabilă în întreaga regiune; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că cooperarea și inițiativele regionale, inclusiv Uniunea Africană și grupul G5 Sahel, sunt esențiale pentru a sprijini o strategie condusă de Africa de combatere a terorismului și a instabilității în Sahel; subliniază sprijinul său pentru Instrumentul european pentru pace și cooperarea sa cu MNJTF; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută regionalizarea actualei politici de securitate și apărare comune în regiunea Sahel, care vizează consolidarea abordării regionale a activității UE în regiune pentru a sprijini cooperarea transfrontalieră în Sahel și între structurile de cooperare regională, precum și consolidarea capacităților naționale ale țărilor din G5 Sahel; solicită Uniunii și statelor sale membre să pună rapid în aplicare propunerea privind inițiativa Echipei Europa pentru Ciad privind guvernanța, democratizarea, pacea și securitatea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Uniunea, statele sale membre și comunitatea internațională să răspundă de urgență la situația umanitară generată de situația drepturilor omului din Ciad și să ofere țării asistența necesară pentru a răspunde rapid nevoilor sale urgente de protecție a persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane și instituțiilor acesteia, precum și guvernului și Adunării Naționale din Ciad. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  JO C 15, 12.1.2022, p. 166.

(2)  JO C 385, 22.9.2021, p. 24.

(3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Cazul lui Abdulhadi Al-Khawaja, apărător al drepturilor omului în Bahrain

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la cazul apărătorului drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja din Bahrain (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain,

| — | având în vedere raportul din noiembrie 2011 al Comisiei independente de anchetă din Bahrain (CIAB), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din noiembrie 2011 al Comisiei independente de anchetă din Bahrain (CIAB),

| — | având în vedere declarația din 22 septembrie 2022 a raportorului special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului în ceea ce privește apărătorul drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 22 septembrie 2022 a raportorului special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului în ceea ce privește apărătorul drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja,

| — | având în vedere intervenția Danemarcei în cadrul celei de-a 51-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului, prin care se solicită eliberarea apărătorului drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja, și având în vedere cele mai recente declarații ale ministerului danez al afacerilor externe, în special cea din 29 septembrie 2022 și cea din 7 noiembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere intervenția Danemarcei în cadrul celei de-a 51-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului, prin care se solicită eliberarea apărătorului drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja, și având în vedere cele mai recente declarații ale ministerului danez al afacerilor externe, în special cea din 29 septembrie 2022 și cea din 7 noiembrie 2022,

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre UE și Bahrain semnat la 10 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre UE și Bahrain semnat la 10 februarie 2022,

| — | având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „UN parteneriat strategic cu Golful (JOIN(2022)0013), precum și concluziile Consiliului din 20 iunie 2022 pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „UN parteneriat strategic cu Golful (JOIN(2022)0013), precum și concluziile Consiliului din 20 iunie 2022 pe această temă,

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare, dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe și libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare, dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe și libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere evaluarea periodică universală a ONU din 7 noiembrie 2022 referitoare la Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea periodică universală a ONU din 7 noiembrie 2022 referitoare la Bahrain,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a unui regim al Uniunii pentru controlul exporturilor, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice, tranzitului și transferului de produse cu dublă utilizare (reformare) (1) („Regulamentul privind produsele cu dublă utilizare”) și reformările anterioare, în special Regulamentul (UE) nr. 1232/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a unui regim al Uniunii pentru controlul exporturilor, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice, tranzitului și transferului de produse cu dublă utilizare (reformare) (1) („Regulamentul privind produsele cu dublă utilizare”) și reformările anterioare, în special Regulamentul (UE) nr. 1232/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (2),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, precum și Carta arabă a drepturilor omului, pe care Bahrainul le-a ratificat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, precum și Carta arabă a drepturilor omului, pe care Bahrainul le-a ratificat,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât apărătorul drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja, cetățean danezo-bahrainian, cofondator al Centrului pentru drepturile omului din Bahrain și al Centrului pentru drepturile omului din Golf și câștigător al Premiului Martin Ennals din 2022, se află în prezent la sfârșitul celui de-al 11-lea an de închisoare și execută o pedeapsă pe viață pentru asumarea unui rol de lider în protestele care au solicitat reforme democratice în timpul revoltei populare din Bahrain din 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât apărătorul drepturilor omului Abdulhadi Al-Khawaja, cetățean danezo-bahrainian, cofondator al Centrului pentru drepturile omului din Bahrain și al Centrului pentru drepturile omului din Golf și câștigător al Premiului Martin Ennals din 2022, se află în prezent la sfârșitul celui de-al 11-lea an de închisoare și execută o pedeapsă pe viață pentru asumarea unui rol de lider în protestele care au solicitat reforme democratice în timpul revoltei populare din Bahrain din 2011;

| B. | întrucât, după arestarea sa, Abdulhadi Al-Khawaja a fost bătut, torturat și condamnat într-un proces inechitabil, care nu a respectat dreptul penal din Bahrain sau standardele internaționale minime privind un proces echitabil; întrucât Al-Khawaja a fost condamnat pe baza unor acuzații fabricate legate de „finanțarea terorismului și participarea la terorism pentru răsturnarea guvernului și spionaj în favoarea unei țări străine”; |
| --- | --- |

B.

întrucât, după arestarea sa, Abdulhadi Al-Khawaja a fost bătut, torturat și condamnat într-un proces inechitabil, care nu a respectat dreptul penal din Bahrain sau standardele internaționale minime privind un proces echitabil; întrucât Al-Khawaja a fost condamnat pe baza unor acuzații fabricate legate de „finanțarea terorismului și participarea la terorism pentru răsturnarea guvernului și spionaj în favoarea unei țări străine”;

| C. | întrucât, în iulie 2012, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat că arestarea lui Abdulhadi Al-Khawaja a fost arbitrară, deoarece a fost rezultatul exercitării de către acesta a drepturilor fundamentale la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, și a solicitat eliberarea sa; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în iulie 2012, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat că arestarea lui Abdulhadi Al-Khawaja a fost arbitrară, deoarece a fost rezultatul exercitării de către acesta a drepturilor fundamentale la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, și a solicitat eliberarea sa;

| D. | întrucât Abdulhadi Al-Khawaja se confruntă cu o nouă hărțuire judiciară printr-o serie de procese suplimentare și separate; întrucât, la 28 noiembrie 2022, a doua instanță penală inferioară din Bahrain l-a condamnat pe Abdulhadi Al-Khawaja pe baza unor acuzații penale suplimentare pentru că ar fi rupt un scaun în închisoare și ar fi insultat verbal un ofițer de poliție pentru că nu i-a permis un apel telefonic cu familia sa; întrucât lui Abdulhadi Al-Khawaja i s-a refuzat dreptul de a participa la ședința de judecată și dreptul la reprezentare juridică, în pofida unei hotărâri judecătorești semnate de președintele celei de a doua instanțe penale inferioare prin care se solicită Secretarului General al Direcției Generale reformare și reabilitare să îi acorde acuzatului acces la reprezentare juridică; întrucât aceasta a reprezentat o încălcare a dreptului apărătorului drepturilor omului la un proces echitabil și la un avocat; |
| --- | --- |

D.

întrucât Abdulhadi Al-Khawaja se confruntă cu o nouă hărțuire judiciară printr-o serie de procese suplimentare și separate; întrucât, la 28 noiembrie 2022, a doua instanță penală inferioară din Bahrain l-a condamnat pe Abdulhadi Al-Khawaja pe baza unor acuzații penale suplimentare pentru că ar fi rupt un scaun în închisoare și ar fi insultat verbal un ofițer de poliție pentru că nu i-a permis un apel telefonic cu familia sa; întrucât lui Abdulhadi Al-Khawaja i s-a refuzat dreptul de a participa la ședința de judecată și dreptul la reprezentare juridică, în pofida unei hotărâri judecătorești semnate de președintele celei de a doua instanțe penale inferioare prin care se solicită Secretarului General al Direcției Generale reformare și reabilitare să îi acorde acuzatului acces la reprezentare juridică; întrucât aceasta a reprezentat o încălcare a dreptului apărătorului drepturilor omului la un proces echitabil și la un avocat;

| E. | întrucât Abdulhadi Al-Khawaja este cetățean al Regatului Danemarcei și a fost forțat să trăiască despărțit de familia sa din 2011; |
| --- | --- |

E.

întrucât Abdulhadi Al-Khawaja este cetățean al Regatului Danemarcei și a fost forțat să trăiască despărțit de familia sa din 2011;

| F. | întrucât, ca urmare directă a detenției sale, a torturii și a privării de acces la asistență medicală, Abdulhadi Al-Khawaja suferă de o serie de probleme de sănătate cronice și degenerative, inclusiv dureri de spate extreme și deficiențe de vedere, și are nevoie urgentă de asistență medicală; întrucât numeroasele greve ale foamei făcute de Al-Khawaja pentru a protesta împotriva relelor tratamente i-au agravat starea de sănătate; întrucât autoritățile penitenciare i-au refuzat un tratament medical adecvat; |
| --- | --- |

F.

întrucât, ca urmare directă a detenției sale, a torturii și a privării de acces la asistență medicală, Abdulhadi Al-Khawaja suferă de o serie de probleme de sănătate cronice și degenerative, inclusiv dureri de spate extreme și deficiențe de vedere, și are nevoie urgentă de asistență medicală; întrucât numeroasele greve ale foamei făcute de Al-Khawaja pentru a protesta împotriva relelor tratamente i-au agravat starea de sănătate; întrucât autoritățile penitenciare i-au refuzat un tratament medical adecvat;

| G. | întrucât aceste noi acuzații au fost lansate după o serie de acțiuni în sprijinul lui Abdulhadi Al-Khawaja, atât la nivelul ONU, cât și la nivelul UE, inclusiv evidențierea acestui caz în septembrie 2022 în raportul anual al Secretarului General al ONU privind represaliile, în octombrie 2022 în cadrul dialogului UE-Bahrain privind drepturile omului și în noiembrie 2022 în cadrul evaluării periodice universale a Bahrainului a ONU; întrucât, timp de peste un deceniu, guvernul danez s-a bazat pe diplomația privată cu guvernul din Bahrain pentru a asigura eliberarea lui Al-Khawaja, însă fără rezultate; |
| --- | --- |

G.

întrucât aceste noi acuzații au fost lansate după o serie de acțiuni în sprijinul lui Abdulhadi Al-Khawaja, atât la nivelul ONU, cât și la nivelul UE, inclusiv evidențierea acestui caz în septembrie 2022 în raportul anual al Secretarului General al ONU privind represaliile, în octombrie 2022 în cadrul dialogului UE-Bahrain privind drepturile omului și în noiembrie 2022 în cadrul evaluării periodice universale a Bahrainului a ONU; întrucât, timp de peste un deceniu, guvernul danez s-a bazat pe diplomația privată cu guvernul din Bahrain pentru a asigura eliberarea lui Al-Khawaja, însă fără rezultate;

| H. | întrucât guvernul din Bahrain continuă să reprime grav drepturile la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică; întrucât apărătorii drepturilor omului, avocații, jurnaliștii și activiștii politici sunt urmăriți penal și sunt arestați, sunt amenințați cu detenția sau tortura, sunt intimidați, li se interzice să călătorească și li se retrage cetățenia; întrucât autoritățile din Bahrain au arestat, reținut, interogat și urmărit penal apărători ai drepturilor omului și activiști politici; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul din Bahrain continuă să reprime grav drepturile la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică; întrucât apărătorii drepturilor omului, avocații, jurnaliștii și activiștii politici sunt urmăriți penal și sunt arestați, sunt amenințați cu detenția sau tortura, sunt intimidați, li se interzice să călătorească și li se retrage cetățenia; întrucât autoritățile din Bahrain au arestat, reținut, interogat și urmărit penal apărători ai drepturilor omului și activiști politici;

| I. | întrucât Abdulhadi Al-Khawaja este unul dintre mai mulți apărători ai drepturilor omului care se confruntă cu detenții arbitrare pe termen lung în Bahrain; întrucât printre alți prizonieri politici încarcerați în prezent în Bahrain se numără lideri de rang înalt ai opoziției politice, activiști, bloggeri și apărători ai drepturilor omului condamnați la închisoare pe viață pentru rolul lor în protestele pro-democrație din 2011; întrucât apărătorul drepturilor omului Naji Fateel a fost arestat în mai 2013 și condamnat la 15 ani de închisoare în mai 2014; întrucât Naji Fateel a fost torturat, ținut în detenție fără posibilitatea de a comunica, i s-a interzis să primească apeluri telefonice și vizite din partea familiei sale și a avocatului său și a fost deținut în izolare; întrucât apărătorul drepturilor omului dr. Abduljalil Al-Singace a fost arestat în august 2010, eliberat timp de 21 de zile în perioada februarie-martie 2011, arestat din nou la 17 martie 2011 și condamnat la închisoare pe viață în iunie 2011; întrucât apărătorii drepturilor omului din Bahrain și membrii familiilor acestora sunt hărțuiți, intimidați și urmăriți penal; întrucât unii s-au exilat și multora li s-a retras în mod arbitrar cetățenia; întrucât Nabeel Rajab, unul dintre cei mai proeminenți apărători ai drepturilor omului din Bahrain, a fost eliberat din închisoare la 9 iunie 2020 pentru a-și executa restul pedepsei de cinci ani în temeiul legii privind sancțiunile alternative; |
| --- | --- |

I.

întrucât Abdulhadi Al-Khawaja este unul dintre mai mulți apărători ai drepturilor omului care se confruntă cu detenții arbitrare pe termen lung în Bahrain; întrucât printre alți prizonieri politici încarcerați în prezent în Bahrain se numără lideri de rang înalt ai opoziției politice, activiști, bloggeri și apărători ai drepturilor omului condamnați la închisoare pe viață pentru rolul lor în protestele pro-democrație din 2011; întrucât apărătorul drepturilor omului Naji Fateel a fost arestat în mai 2013 și condamnat la 15 ani de închisoare în mai 2014; întrucât Naji Fateel a fost torturat, ținut în detenție fără posibilitatea de a comunica, i s-a interzis să primească apeluri telefonice și vizite din partea familiei sale și a avocatului său și a fost deținut în izolare; întrucât apărătorul drepturilor omului dr. Abduljalil Al-Singace a fost arestat în august 2010, eliberat timp de 21 de zile în perioada februarie-martie 2011, arestat din nou la 17 martie 2011 și condamnat la închisoare pe viață în iunie 2011; întrucât apărătorii drepturilor omului din Bahrain și membrii familiilor acestora sunt hărțuiți, intimidați și urmăriți penal; întrucât unii s-au exilat și multora li s-a retras în mod arbitrar cetățenia; întrucât Nabeel Rajab, unul dintre cei mai proeminenți apărători ai drepturilor omului din Bahrain, a fost eliberat din închisoare la 9 iunie 2020 pentru a-și executa restul pedepsei de cinci ani în temeiul legii privind sancțiunile alternative;

| J. | întrucât, potrivit relatărilor, autoritățile din Bahrain au intensificat represiunea împotriva activităților online și a platformelor de comunicare socială și au urmărit penal persoane care au criticat în mod pașnic; întrucât se pare că pandemia de COVID-19 a fost utilizată ca pretext pentru a limita și mai mult libertatea de exprimare în Regat; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit relatărilor, autoritățile din Bahrain au intensificat represiunea împotriva activităților online și a platformelor de comunicare socială și au urmărit penal persoane care au criticat în mod pașnic; întrucât se pare că pandemia de COVID-19 a fost utilizată ca pretext pentru a limita și mai mult libertatea de exprimare în Regat;

| K. | întrucât, în prezent, 26 de persoane sunt condamnate la moarte în Bahrain și execuția lor este iminentă deoarece au epuizat toate căile de atac; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în prezent, 26 de persoane sunt condamnate la moarte în Bahrain și execuția lor este iminentă deoarece au epuizat toate căile de atac;

| L. | întrucât supravegherea digitală în Bahrain a crescut semnificativ în ultimii ani, prin interceptarea mesajelor text, inspecția aprofundată a pachetelor, supravegherea platformelor de comunicare socială și apelurile cu software-ul Pegasus al NSO, potrivit ziarului The Guardian și Amnesty International; întrucât întreprinderile europene se numără printre cele care au furnizat autorităților din Bahrain tehnologii de interceptare; întrucât Bahrainul utilizează tehnologia de supraveghere pentru a intercepta comunicațiile activiștilor pentru drepturile omului, ceea ce duce la arestarea acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât supravegherea digitală în Bahrain a crescut semnificativ în ultimii ani, prin interceptarea mesajelor text, inspecția aprofundată a pachetelor, supravegherea platformelor de comunicare socială și apelurile cu software-ul Pegasus al NSO, potrivit ziarului The Guardian și Amnesty International; întrucât întreprinderile europene se numără printre cele care au furnizat autorităților din Bahrain tehnologii de interceptare; întrucât Bahrainul utilizează tehnologia de supraveghere pentru a intercepta comunicațiile activiștilor pentru drepturile omului, ceea ce duce la arestarea acestora;

| M. | întrucât controlul exporturilor de tehnologii de supraveghere a fost adoptat în cadrul revizuirii din 2011 a Regulamentului (CE) nr. 428/2009; întrucât reformarea din 2021 a acestui regulament a fost adoptată pentru a întări și mai mult aceste măsuri; |
| --- | --- |

M.

întrucât controlul exporturilor de tehnologii de supraveghere a fost adoptat în cadrul revizuirii din 2011 a Regulamentului (CE) nr. 428/2009; întrucât reformarea din 2021 a acestui regulament a fost adoptată pentru a întări și mai mult aceste măsuri;

| N. | întrucât Uniunea Europeană și Bahrain au organizat cel de-al șaselea dialog privind drepturile omului la Manama, la 27 octombrie 2022; întrucât dialogul privind drepturile omului acoperă o gamă largă de subiecte, cum ar fi libertatea de exprimare și de asociere, statul de drept, inclusiv dreptul la un proces echitabil și pedeapsa cu moartea, drepturile femeilor și egalitatea de gen, drepturile lucrătorilor și libertatea religioasă sau de credință, |
| --- | --- |

N.

întrucât Uniunea Europeană și Bahrain au organizat cel de-al șaselea dialog privind drepturile omului la Manama, la 27 octombrie 2022; întrucât dialogul privind drepturile omului acoperă o gamă largă de subiecte, cum ar fi libertatea de exprimare și de asociere, statul de drept, inclusiv dreptul la un proces echitabil și pedeapsa cu moartea, drepturile femeilor și egalitatea de gen, drepturile lucrătorilor și libertatea religioasă sau de credință,

| 1. | îndeamnă Bahrainul să îl elibereze imediat și necondiționat pe Abdulhadi Al-Khawaja; subliniază că toți prizonierii de conștiință ar trebui eliberați, inclusiv dr. Abduljalil Al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, Sheikh Ali Salman și Hassan Mshaima, care au fost încarcerați și condamnați pentru simplul fapt că și-au exercitat dreptul la libertatea de exprimare; solicită renunțarea la toate acuzațiile împotriva lor; salută eliberarea lui Nabeel Rajab în 2020 în temeiul legii privind sancțiunile alternative, însă îndeamnă autoritățile din Bahrain să-i ridice acestuia interdicția de călătorie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă consternarea cu privire la tratamentul aplicat lui Abdulhadi Al-Khawaja și altor deținuți politici; condamnă din nou cu fermitate hărțuirea judiciară, intimidarea, tortura și lipsa unui proces echitabil cu care se confruntă în continuare Abdulhadi Al-Khawaja și alți deținuți politici, precum și familiile acestora; solicită autorităților din Bahrain să își respecte obligațiile care le revin în temeiul Convenției ONU împotriva torturii și să pună capăt utilizării torturii și altor rele tratamente, precum și utilizării oricărei declarații făcute sub tortură ca probă în orice cauză în instanță; invită autoritățile din Bahrain să combată cultura impunității prin anchetarea tuturor acuzațiilor de tortură, prin tragerea la răspundere a făptașilor și prin asigurarea unor mecanisme eficace pentru ca victimele să beneficieze de justiție și de repararea daunelor suferite, inclusiv în cazul Al-Khawaja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită autorităților din Bahrain să garanteze un proces echitabil și cu respectarea garanțiilor procedurale, precum și să asigure respectarea drepturilor deținuților, inclusiv a drepturilor lui Abdulhadi Al-Khawaja; solicită Bahrainului să se asigure că principiile de bază privind tratamentul deținuților sunt pe deplin puse în aplicare; subliniază că drepturile deținuților trebuie garantate în permanență, inclusiv capacitatea acestora de a beneficia de îngrijiri medicale adecvate și de a avea acces deplin la familiile lor și la avocați aleși de ei; invită Bahrainul să analizeze independența și eficacitatea organismelor interne de monitorizare a abuzurilor comise de personalul de securitate și din penitenciare, inclusiv ale Ombudsmanului său, ale Unității speciale de anchete și ale Comisiei pentru drepturile deținuților și persoanelor reținute; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Bahrainul să redea cetățenia bahrainiană celor aproape 300 de persoane cărora le-a fost retrasă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că autoritățile din Bahrain continuă să încalce și să restrângă drepturile și libertățile populației, în special dreptul persoanelor de a protesta pașnic, libertatea de exprimare și libertatea digitală, atât online, cât și offline; invită autoritățile din Bahrain să garanteze un spațiu sigur pentru organizațiile societății civile și mass-media independentă și să asigure exercitarea dreptului la libertatea de exprimare; condamnă utilizarea repetată de către Bahrain a legilor antiterorism pentru a limita libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă ridicarea moratoriului de facto de șapte ani asupra execuțiilor în 2017; își reafirmă opoziția fermă în ceea ce privește pedeapsa cu moartea; își reiterează apelul adresat Majestății Sale Șeicul Hamad bin Isa Al Khalifa de a reintroduce un moratoriu asupra execuțiilor în vederea abolirii pedepsei cu moartea și de a-i elibera imediat pe Mohamed Ramadan, Husain Ali Moosa, Maher Abbas al-Khabbaz, Salman Isa Ali Salman, Hussein Abdullah Khalil Ebrahim, Mohammad Radhi Abdulla Hassan, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abar, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamed, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooq, Moosa Abdallah Moosa Jafaar, Hussain Abdullah Marhoon Rashid și Zuhair Ebrahim Jasim Abdullah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită guvernul Bahrainului să coopereze pe deplin cu organismele ONU și să adreseze o invitație permanentă către toate structurile din cadrul procedurilor speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și să coopereze activ cu acestea; invită guvernul din Bahrain să le permită funcționarilor UE, observatorilor independenți și grupurilor de apărare a drepturilor omului să viziteze închisorile din Bahrain; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell (VP/ÎR), Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și toți funcționarii UE care vizitează Bahrainul, precum și statele membre ale UE, în special guvernul Danemarcei, să continue să aducă în discuție, atât public, cât și privat, cazul lui Abdulhadi Al-Khawaja și cazurile tuturor celorlalți apărători ai drepturilor omului din această țară și să solicite eliberarea lor necondiționată; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă toți funcționarii UE și reprezentanții statelor membre ale UE care vizitează Bahrainul să viziteze închisorile și să se întâlnească cu apărătorii drepturilor omului, precum și să solicite în mod explicit să îi viziteze pe Abdulhadi Al-Khawaja, Naji Fateel și Dr Abduljalil Al-Singace; regretă profund faptul că familia lui Al-Khawaja a avut dreptul la o singură vizită în ultimii doi ani; îndeamnă, prin urmare, Bahrainul să respecte drepturile de vizită pentru toate familiile prizonierilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită VP/ÎR, SEAE, Consiliul și statele membre să își exprime în mod sistematic îngrijorarea cu privire la încălcările drepturilor omului în Bahrain și să pună în discuție cazurile la nivel bilateral și în toate forurile internaționale, inclusiv în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, precum și în contextul Acordului de cooperare UE-Bahrain; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Delegația UE la Riad și toate misiunile diplomatice ale statelor membre din Bahrain să participe la viitoarele audieri cu privire la Abdulhadi Al-Khawaja și să monitorizeze evoluția acestor audieri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită UE și statele membre să îmbunătățească protecția și sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului și prizonierilor de conștiință din Bahrain, inclusiv prin granturi de urgență; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă cu fermitate utilizarea tehnologiei de supraveghere împotriva apărătorilor drepturilor omului din Bahrain; invită UE și statele sale membre să pună în aplicare cu strictețe regulamentul actualizat privind produsele cu dublă utilizare, care include în mod exhaustiv tehnologia utilizată pentru supraveghere, și să împiedice întreprinderile să exporte, să vândă, să actualizeze sau să întrețină tehnologii de supraveghere care pot fi utilizate pentru a combate vocile pașnice ale opoziției din Bahrain; regretă faptul că întreprinderile europene au fost găsite vinovate de încălcarea drepturilor omului prin vânzarea de tehnologii cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încurajează Uniunea Europeană și statele sale membre să consolideze dialogul cu Bahrainul privind drepturile omului; consideră că eliberarea lui Abdulhadi Al-Khawaja și a tuturor celorlalți apărători ai drepturilor omului ar reprezenta un pas important în direcția îmbunătățirii relațiilor dintre UE și Bahrain; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă în termenii cei mai fermi orice influență necuvenită asupra activității Parlamentului European, fie direct de către țări străine, fie indirect prin intermediul unor ONG-uri controlate de guverne; îndeamnă toate instituțiile UE să consolideze în continuare registrul de transparență prin adoptarea unor norme mai stricte și să înființeze un comitet de etică independent pentru toate instituțiile UE; reamintește recomandările din rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv dezinformarea (3), în special în ceea ce privește modalitățile de consolidare a răspunsului UE la ingerințele externe în procesele democratice din cadrul UE; invită SEAE să elaboreze un studiu privind prevalența și influența actorilor statali răuvoitori în instituțiile, grupurile de reflecție, universitățile, organizațiile religioase și instituțiile mass-media europene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Regatului Bahrain, precum și membrilor Consiliul de Cooperare al Golfului. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO L 206, 11.6.2021, p. 1.

(2)  JO L 326, 8.12.2011, p. 26.

(3)  JO C 347, 9.9.2022, p. 61.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Suspiciuni de corupție din partea Qatarului și nevoia mai amplă de transparență și responsabilitate în instituțiile europene

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la suspiciunile de corupție din partea Qatarului și la nevoia mai amplă de transparență și responsabilitate în instituțiile europene (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia sa din 27 aprilie 2021 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 27 aprilie 2021 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu (1)

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la consolidarea transparenței și a integrității în instituțiile UE prin crearea unui organism european de etică independent (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la consolidarea transparenței și a integrității în instituțiile UE prin crearea unui organism european de etică independent (2),

| — | având în vedere principiul juridic al prezumției de nevinovăție, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul juridic al prezumției de nevinovăție,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele străine în toate procesele democratice din Uniunea Europeană, inclusiv dezinformarea (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele străine în toate procesele democratice din Uniunea Europeană, inclusiv dezinformarea (3),

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât parchetul federal belgian a deschis o anchetă în legătură cu acuzații de spălare de bani, corupție și participare la un grup infracțional organizat; întrucât începând din 9 decembrie 2022 au avut loc mai multe arestări și percheziții care au vizat atât actuali, cât și foști deputați în Parlamentul European, precum și membri ai personalului; |
| --- | --- |

A.

întrucât parchetul federal belgian a deschis o anchetă în legătură cu acuzații de spălare de bani, corupție și participare la un grup infracțional organizat; întrucât începând din 9 decembrie 2022 au avut loc mai multe arestări și percheziții care au vizat atât actuali, cât și foști deputați în Parlamentul European, precum și membri ai personalului;

| B. | întrucât mai mulți suspecți au fost deja acuzați de spălare de bani, corupție și participare la un grup infracțional organizat; întrucât forțele de poliție au confiscat sume considerabile de bani din posesia suspecților în urma percheziționării domiciliilor acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât mai mulți suspecți au fost deja acuzați de spălare de bani, corupție și participare la un grup infracțional organizat; întrucât forțele de poliție au confiscat sume considerabile de bani din posesia suspecților în urma percheziționării domiciliilor acestora;

| C. | întrucât încrederea în integritatea Parlamentului și în statul de drept este esențială pentru ca democrația europeană să funcționeze; întrucât este esențial să se garanteze că procesele democratice nu sunt acaparate de interese private și externe și că drepturile cetățenilor sunt respectate integral; |
| --- | --- |

C.

întrucât încrederea în integritatea Parlamentului și în statul de drept este esențială pentru ca democrația europeană să funcționeze; întrucât este esențial să se garanteze că procesele democratice nu sunt acaparate de interese private și externe și că drepturile cetățenilor sunt respectate integral;

| D. | întrucât capacitatea reprezentanților grupurilor de interese de a influența procesul decizional din Parlament prin intermediul argumentelor reprezintă o parte vitală a democrației europene; întrucât, pe de altă parte, mijloacele inadecvate de influențare, darea sau luarea de mită și alte infracțiuni sunt inacceptabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât capacitatea reprezentanților grupurilor de interese de a influența procesul decizional din Parlament prin intermediul argumentelor reprezintă o parte vitală a democrației europene; întrucât, pe de altă parte, mijloacele inadecvate de influențare, darea sau luarea de mită și alte infracțiuni sunt inacceptabile;

| E. | întrucât Parlamentul și-a prezentat poziția prin care solicită înființarea unui organism de etică cu obiective ambițioase în rezoluția sa din 16 septembrie 2021; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul și-a prezentat poziția prin care solicită înființarea unui organism de etică cu obiective ambițioase în rezoluția sa din 16 septembrie 2021;

| F. | întrucât Directiva (UE) 2019/1937 (4) protejează avertizorii de integritate atunci când, în anumite împrejurări, dezvăluie direct și public fapte ilicite; |
| --- | --- |

F.

întrucât Directiva (UE) 2019/1937 (4) protejează avertizorii de integritate atunci când, în anumite împrejurări, dezvăluie direct și public fapte ilicite;

| G. | întrucât registrul de transparență este un element central al cadrului etic și al transparenței instituțiilor UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât registrul de transparență este un element central al cadrului etic și al transparenței instituțiilor UE;

| H. | întrucât organizația neguvernamentală „Fight Impunity” (Combaterea impunității) nu a fost înscrisă în registrul de transparență până în prezent, |
| --- | --- |

H.

întrucât organizația neguvernamentală „Fight Impunity” (Combaterea impunității) nu a fost înscrisă în registrul de transparență până în prezent,

| 1. | se declară consternat și își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu bănuielile de acte de corupție, spălare de bani și participare la un grup infracțional organizat a unor deputați, foști deputați și a unor membri ai personalului Parlamentului European în schimbul influențării deciziilor Parlamentului; susține cooperarea deplină a Parlamentului la ancheta penală în desfășurare; remarcă cu îngrijorare că mecanismele interne de monitorizare și alertă ale instituțiilor UE au eșuat dramatic în detectarea actelor curente de corupție; |
| --- | --- |

1.

| 2. | denunță în termenii cei mai fermi presupusele încercări ale Qatarului de a influența deputați, foști deputați și personalul Parlamentului European prin acte de corupție, care constituie ingerințe străine grave în procesele democratice ale UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că gravitatea și amploarea anchetelor actuale impun Parlamentului și instituțiilor UE să reacționeze complet unitar și cu hotărâre neabătută; |
| --- | --- |

3.

| 4. | deplânge cu fermitate faptul că e foarte posibil ca deciziile adoptate de comisiile și plenul Parlamentului cu privire la Qatar să fi fost afectate de corupție și de influențe necuvenite, inclusiv rezoluția adoptată în 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în contextul Cupei Mondiale FIFA din Qatar; deplânge faptul că acest lucru a dus la o lipsă de ambiție în apărarea drepturilor omului în cazul miilor de lucrători migranți care au murit pe șantiere și al sutelor de mii de persoane ale căror drepturi fundamentale sunt încălcate în Qatar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită crearea unei comisii speciale însărcinate cu identificarea eventualelor deficiențe ale normelor Parlamentului European privind transparența, integritatea și corupția și cu formularea de propuneri de reforme, pe baza activității Comisiei pentru afaceri constituționale și a celor mai bune practici din alte parlamente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se angajează să înființeze o comisie de anchetă, în temeiul articolului 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în urma rezultatelor anchetelor penale și a eventualelor proceduri judiciare, pentru a investiga cazurile de corupție și acțiunile ilicite ale țărilor din afara UE care încearcă să dobândească influență în Parlamentul European; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este îngrijorat de posibilele conflicte de interese din cauza locurilor de muncă secundare ale deputaților, în special atunci când sunt directori, membrii în consiliul de administrație sau în consiliile consultative ale băncilor, companiilor multinaționale sau ale companiilor cotate la bursă sau consultanți ai acestora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută destituirea deputatei Eva Kaili din funcția sa de vicepreședintă, așa cum se prevede la articolul 21 din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită ca un vicepreședinte special să fie însărcinat cu integritatea și combaterea corupției și a ingerințelor externe în Parlament; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită insistent Comisiei să prezinte o propunere de înființare a organismului de etică cât mai curând posibil, în conformitate cu rezoluția Parlamentului din 16 septembrie 2021; |
| --- | --- |

10.

| 11. | propune introducerea unei perioade de „pauză profesională” pentru foștii deputați europeni, pentru a evita efectele negative ale așa-numitului fenomen al „ușilor turnante”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | cere să se facă o evaluare amănunțită și să se îmbunătățească lizibilitatea activităților legislative ale deputaților, în special prin dezvăluirea amprentelor legislative pentru textele și amendamentele propuse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se angajează să asigure transparența deplină a veniturilor secundare ale deputaților, precizându-se suma exactă, și să interzică orice finanțare externă a personalului deputaților și al grupurilor; se angajează să instituie o interdicție la nivelul UE a donațiilor din țările terțe către deputați și partidele politice, pentru a contracara lacunele din statele membre; solicită Comisiei să prezinte de urgență o propunere în acest sens; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită de urgență suspendarea legitimațiilor de acces ale reprezentanților intereselor Qatarului, în conformitate cu articolul 123 din Regulamentul său de procedură, până când anchetele judiciare oferă informații și clarificări relevante; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că registrul de transparență al UE ar trebui consolidat prin creșterea bugetului și a numărului de angajați, astfel încât să poată verifica mai amănunțit informațiile furnizate de solicitanți și de entitățile înregistrate; consideră, de asemenea, că sfera sa de aplicare ar trebui extinsă astfel încât să îi includă și pe reprezentanții țărilor din afara UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că buna reglementare și monitorizare a grupurilor de prietenie reprezintă o condiție indispensabilă pentru ca ele să continue să existe în Parlament; încredințează chestorilor sarcina de a pune în aplicare normele existente și de a elabora și a menține un registru accesibil și actualizat al grupurilor de prietenie și al declarațiilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită ca înregistrarea în registrul de transparență să fie obligatorie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită ca înregistrarea în registrul de transparență să includă și foștii membri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită instituțiilor UE să adopte de urgență măsuri cu scopul de a introduce practica perioadelor minime de „pauze profesionale” pentru înalții funcționari ai UE și pentru foștii deputați, astfel încât să se evite fenomenul „ușilor turnante”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recomandă o revizuire a Statutului funcționarilor, în special a articolului 22c, pentru a-l alinia la standardele Directivei privind avertizorii de integritate; invită Biroul ca, între timp, să revizuiască imediat normele interne ale Parlamentului de punere în aplicare a articolului 22 litera (c) din Statutul funcționarilor, pentru a îl alinia cu protecțiile prevăzute de Directiva privind avertizorii de integritate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază rolul Parchetului European (EPPO), al Agenției UE pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), al Europol și al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) în lupta împotriva corupției; solicită consolidarea suplimentară a capacităților Parchetului European și ale OLAF și a cooperării dintre aceste instituții; solicită adoptarea de norme comune anticorupție aplicabile deputaților și personalului organismelor UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că o declarație de avere dată de deputați la începutul și la sfârșitul fiecărui mandat ar oferi garanții suplimentare împotriva corupției, urmând exemplul multor state membre; consideră că declarația de avere ar trebui să fie accesibilă numai autorităților relevante, pentru a le permite acestora să verifice dacă bunurile declarate se potrivesc cu veniturile declarate atunci când se confruntă cu cazuri de acuzații întemeiate, ceea ce ar face mult mai dificilă cheltuirea veniturilor ilegale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suspendă toate lucrările privind dosarele legislative referitoare la Qatar, în special în ceea ce privește liberalizarea vizelor și Acordul privind transportul aerian între Statul Qatar și UE, precum și vizitele planificate, până când acuzațiile sunt confirmate sau retrase; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și guvernului și Adunării Consultative a Qatarului. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  JO C 506, 15.12.2021, p. 127.

(2)  JO C 117, 11.3.2022, p. 159.

(3)  JO C 347, 9.9.2022, p. 61.

(4)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

La 90 de ani după Holodomor: recunoașterea uciderii în masă prin înfometare ca genocid

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la 90 de ani de la Holodomor: recunoașterea ca genocid a uciderii în masă prin înfometare (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special rezoluția sa din 23 octombrie 2008 referitoare la comemorarea foametei deliberate – Holodomor – din Ucraina (1932-1933) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special rezoluția sa din 23 octombrie 2008 referitoare la comemorarea foametei deliberate – Holodomor – din Ucraina (1932-1933) (1),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU privind drepturile omului,

| — | având în vedere declarațiile comune privind comemorarea Holodomorului, adoptate în cadrul sesiunilor plenare ale Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune privind comemorarea Holodomorului, adoptate în cadrul sesiunilor plenare ale Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale,

| — | având în vedere rezoluția Radei Supreme a Ucrainei din 2003 prin care se declară foametea provocată deliberat drept act de genocid, Legea ucraineană din 28 noiembrie 2006 privind „Holodomorul din Ucraina din 1932-1933” și apelul lansat de Rada Supremă a Ucrainei la 16 noiembrie 2022 către parlamentele țărilor din lume pentru recunoașterea Holodomorului din 1932-1933 drept genocid împotriva poporului ucrainean, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Radei Supreme a Ucrainei din 2003 prin care se declară foametea provocată deliberat drept act de genocid, Legea ucraineană din 28 noiembrie 2006 privind „Holodomorul din Ucraina din 1932-1933” și apelul lansat de Rada Supremă a Ucrainei la 16 noiembrie 2022 către parlamentele țărilor din lume pentru recunoașterea Holodomorului din 1932-1933 drept genocid împotriva poporului ucrainean,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid incriminează anumite tipuri de acte comise cu intenția de a distruge, în întregime sau în parte, un grup național, etnic, rasial sau religios: uciderea de membri ai grupului, vătămarea gravă a integrității fizice sau mintale a unor membri ai grupului, supunerea intenționată a grupului la condiții de existență menite să antreneze distrugerea fizică totală sau parțială, aplicarea unor măsuri care au ca scop prevenirea nașterilor în cadrul grupului și transferarea forțată a copiilor din grup în alt grup; |
| --- | --- |

A.

întrucât Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid incriminează anumite tipuri de acte comise cu intenția de a distruge, în întregime sau în parte, un grup național, etnic, rasial sau religios: uciderea de membri ai grupului, vătămarea gravă a integrității fizice sau mintale a unor membri ai grupului, supunerea intenționată a grupului la condiții de existență menite să antreneze distrugerea fizică totală sau parțială, aplicarea unor măsuri care au ca scop prevenirea nașterilor în cadrul grupului și transferarea forțată a copiilor din grup în alt grup;

| B. | întrucât foametea Holodomor din 1932-1933, care s-a soldat cu moartea a milioane de ucraineni, a fost planificată cu cinism și pusă în aplicare cu cruzime de regimul sovietic pentru a impune cu forța politica Uniunii Sovietice de colectivizare a agriculturii și pentru a suprima poporul ucrainean și identitatea sa națională; întrucât regimul sovietic a utilizat metode crude similare și în alte părți ale Uniunii Sovietice, în special în Kazahstan, Belarus, Caucazul de Nord și în alte părți; întrucât suprimarea identității ucrainene a avut loc și prin teroarea exercitată împotriva purtătorilor identității culturale ucrainene; |
| --- | --- |

B.

întrucât foametea Holodomor din 1932-1933, care s-a soldat cu moartea a milioane de ucraineni, a fost planificată cu cinism și pusă în aplicare cu cruzime de regimul sovietic pentru a impune cu forța politica Uniunii Sovietice de colectivizare a agriculturii și pentru a suprima poporul ucrainean și identitatea sa națională; întrucât regimul sovietic a utilizat metode crude similare și în alte părți ale Uniunii Sovietice, în special în Kazahstan, Belarus, Caucazul de Nord și în alte părți; întrucât suprimarea identității ucrainene a avut loc și prin teroarea exercitată împotriva purtătorilor identității culturale ucrainene;

| C. | întrucât dovezile arată că regimul sovietic a confiscat în mod deliberat recoltele de cereale și a închis frontierele pentru a-i împiedica pe ucraineni scape de foamete; întrucât, în 1932 și 1933, Uniunea Sovietică a exportat cereale de pe teritoriul Ucrainei, în timp ce populația de acolo murea de foame; întrucât uciderea ucrainenilor predominant din mediul rural a fost adesea însoțită de propaganda sovietică, care găsea în țărani țapii ispășitori, înfățișându-i drept vinovații pentru foamete; |
| --- | --- |

C.

întrucât dovezile arată că regimul sovietic a confiscat în mod deliberat recoltele de cereale și a închis frontierele pentru a-i împiedica pe ucraineni scape de foamete; întrucât, în 1932 și 1933, Uniunea Sovietică a exportat cereale de pe teritoriul Ucrainei, în timp ce populația de acolo murea de foame; întrucât uciderea ucrainenilor predominant din mediul rural a fost adesea însoțită de propaganda sovietică, care găsea în țărani țapii ispășitori, înfățișându-i drept vinovații pentru foamete;

| D. | întrucât războiul de agresiune pe care Rusia îl desfășoară în prezent împotriva Ucrainei, distrugerea infrastructurii sale energetice și agricole, blocarea exportului de cereale ucrainene și furtul a milioane de tone de cereale de către Rusia au reînnoit temerile legate de o foamete provocată deliberat la scară largă, în special în sudul global, care depinde de cereale ucrainene la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

D.

întrucât războiul de agresiune pe care Rusia îl desfășoară în prezent împotriva Ucrainei, distrugerea infrastructurii sale energetice și agricole, blocarea exportului de cereale ucrainene și furtul a milioane de tone de cereale de către Rusia au reînnoit temerile legate de o foamete provocată deliberat la scară largă, în special în sudul global, care depinde de cereale ucrainene la prețuri accesibile;

| E. | întrucât crimele sovietice nu au primit o evaluare juridică și morală clară din partea comunității internaționale; întrucât spălarea imaginii și glorificarea regimului sovietic totalitar, precum și revigorarea cultului lui Stalin în Rusia au culminat cu faptul că Rusia de astăzi este un stat sponsor al terorismului și un stat care utilizează mijloace teroriste și au dus la o repetare a crimelor îngrozitoare împotriva poporului ucrainean în zilele noastre, cum ar fi actualul „Kholodomor”, încercarea Rusiei de a ucide poporul ucrainean lăsându-l să moară de frig, prin vizarea și distrugerea infrastructurii energetice civile a Ucrainei în timpul iernii; |
| --- | --- |

E.

întrucât crimele sovietice nu au primit o evaluare juridică și morală clară din partea comunității internaționale; întrucât spălarea imaginii și glorificarea regimului sovietic totalitar, precum și revigorarea cultului lui Stalin în Rusia au culminat cu faptul că Rusia de astăzi este un stat sponsor al terorismului și un stat care utilizează mijloace teroriste și au dus la o repetare a crimelor îngrozitoare împotriva poporului ucrainean în zilele noastre, cum ar fi actualul „Kholodomor”, încercarea Rusiei de a ucide poporul ucrainean lăsându-l să moară de frig, prin vizarea și distrugerea infrastructurii energetice civile a Ucrainei în timpul iernii;

| F. | întrucât, până în decembrie 2022, parlamentele sau alte instituții reprezentative la nivel de stat din peste 20 de țări au recunoscut Holodomorul drept genocid sau crimă împotriva poporului ucrainean și împotriva umanității; |
| --- | --- |

F.

întrucât, până în decembrie 2022, parlamentele sau alte instituții reprezentative la nivel de stat din peste 20 de țări au recunoscut Holodomorul drept genocid sau crimă împotriva poporului ucrainean și împotriva umanității;

| G. | întrucât în 2022 și 2023 se împlinesc 90 de ani de la Holodomor, |
| --- | --- |

G.

întrucât în 2022 și 2023 se împlinesc 90 de ani de la Holodomor,

| 1. | recunoaște Holodomorul, foametea provocată intenționat în perioada 1932-1933 în Ucraina de o politică deliberată a regimului sovietic, drept genocid împotriva poporului ucrainean, deoarece a fost comisă cu intenția de a distruge un grup de persoane prin impunerea deliberată a unor condiții de viață menite a cauza distrugerea fizică a grupului respectiv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | comemorează toate victimele Holodomorului și își exprimă solidaritatea cu poporul ucrainean care a suferit această tragedie, în special cu supraviețuitorii încă în viață ai Holodomorului și cu familiile acestora; onorează memoria celor care au decedat din cauza acestor crime comise de regimul totalitar sovietic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă ferm aceste acte de genocid comise de regimul sovietic totalitar, care au dus la moartea a milioane de ucraineni și au cauzat daune semnificative fundațiilor societății ucrainene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită toate țările, în special Federația Rusă și celelalte țări apărute în urma dezmembrării Uniunii Sovietice, să își deschidă arhivele privind foametea deliberată din perioada 1932-1933 din Ucraina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită toate țările și organizațiile internaționale care nu au recunoscut încă Holodomorul drept genocid să facă acest lucru; invită Federația Rusă, ca principal succesor al Uniunii Sovietice, să recunoască oficial Holodomorul și să își ceară scuze pentru acele crime; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre ale UE și țările terțe să promoveze sensibilizarea opiniei publice cu privire la aceste evenimente și la alte crime comise de regimul sovietic, introducând cunoștințe istorice în acest sens în programele educaționale și de cercetare, pentru a preveni tragedii similare în viitor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | deplânge faptul că cea de a 90-a comemorare a Holodomorului are loc în timp ce Rusia își continuă războiul de agresiune împotriva Ucrainei, încălcând suveranitatea și integritatea teritorială a acestei țări și încercând să lichideze Ucraina ca stat-națiune și să distrugă identitatea și cultura poporului său; condamnă, de asemenea, faptul că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a creat o criză alimentară mondială, Rusia distrugând și jefuind depozitele de cereale din Ucraina și continuând să îngreuneze exportul de cereale din Ucraina către țările cele mai defavorizate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă manipularea memoriei istorice de către actualul regim rus cu scopul de a asigura supraviețuirea regimului; își reiterează, în acest sens, dezaprobarea față de închiderea forțată de către autoritățile ruse a organizațiilor pentru drepturile omului și drepturile civile International Memorial Society și Memorial Human Rights Centre, act care a evidențiat ideologia revizionistă a actualului regim rus; invită UE și statele sale membre, instituțiile publice și private și întreaga societate civilă să denunțe și să respingă în mod activ toate încercările de denaturare a faptelor istorice sau de manipulare a opiniei publice din Europa prin discursuri istorice false, care sunt fabricate și diseminate pentru a sprijini ideologia și supraviețuirea regimurilor criminale; invită toate instituțiile UE și statele membre să sprijine mediul academic și societatea civilă în acțiunile de documentare, cercetare și educație în domeniul represiunii politice și al crimelor totalitare din Uniunea Sovietică; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă, în termenii cei mai fermi, toate formele de totalitarism; regretă că crimele comise de regimul totalitar sovietic nu au fost încă evaluate din perspectivă juridică, că autorii lor nu au fost aduși în fața justiției și că aceste crime nu au fost niciodată condamnate în mod clar de comunitatea internațională; solicită o evaluare cuprinzătoare, istorică și juridică, a regimului sovietic și o dezbatere publică transparentă cu privire la crimele comise de acest regim, ceea ce este extrem de important pentru construirea unei istorii și a unei memorii istorice europene comune și, astfel, pentru consolidarea rezilienței societăților noastre la amenințările moderne la adresa democrației; reiterează faptul că evaluarea regimului sovietic și o dezbatere publică transparentă cu privire la crimele comise de acesta sunt importante mai ales pentru însăși Rusia, pentru a sensibiliza opinia publică, a consolida reziliența împotriva dezinformării și discursurilor istorice distorsionate și a preveni repetarea unor crime similare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează serviciilor responsabile ale Parlamentului European sarcina de a traduce imediat prezenta rezoluție în limbile rusă și ucraineană; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Radei Supreme a Ucrainei, președintelui și guvernului Ucrainei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și Secretarului General al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 78.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Extinderea cadrului financiar multianual 2021-2027

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la extinderea cadrului financiar multianual 2021-2027: un buget al UE rezilient, adaptat noilor provocări (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (1) („Regulamentul privind CFM”) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul, Consiliul și Comisia în acest context (2), precum și declarațiile unilaterale aferente (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (1) („Regulamentul privind CFM”) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul, Consiliul și Comisia în acest context (2), precum și declarațiile unilaterale aferente (3),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (4),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (5) (denumit în continuare „AII”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (5) (denumit în continuare „AII”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (7) („Regulamentul financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (7) („Regulamentul financiar”),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, adoptat definitiv la 23 noiembrie 2022 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, adoptat definitiv la 23 noiembrie 2022 (8),

| — | având în vedere propunerea din 16 mai 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 16 mai 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii (COM(2022)0223),

| — | având în vedere propunerea din 22 aprilie 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 22 aprilie 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (COM(2022)0184),

| — | având în vedere Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale din 13 decembrie 2017 (9) și Comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale din 13 decembrie 2017 (9) și Comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (10),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru control bugetar, adoptat la 8 septembrie 2022 și avizat în perioada de sesiune a Parlamentului din 12-15 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru control bugetar, adoptat la 8 septembrie 2022 și avizat în perioada de sesiune a Parlamentului din 12-15 septembrie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea din 2021 de revizuire a cadrului financiar multianual (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea din 2021 de revizuire a cadrului financiar multianual (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – finanțarea costurilor de primire a persoanelor care fug din Ucraina (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – finanțarea costurilor de primire a persoanelor care fug din Ucraina (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2021 referitoare la revizuirea Regulamentului financiar în vederea intrării în vigoare a cadrului financiar multianual (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2021 referitoare la revizuirea Regulamentului financiar în vederea intrării în vigoare a cadrului financiar multianual (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (15),

| — | având în vedere poziția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 intitulată „Cadrul financiar multianual 2021-2027 și resursele proprii: e vremea să răspundem așteptărilor cetățenilor” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 intitulată „Cadrul financiar multianual 2021-2027 și resursele proprii: e vremea să răspundem așteptărilor cetățenilor” (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 – poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 – poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord (19),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 iunie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 31 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 31 mai 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 25 martie 2022,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles din 11 martie 2022 în urma reuniunii informale a șefilor de stat sau de guvern, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles din 11 martie 2022 în urma reuniunii informale a șefilor de stat sau de guvern,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2022 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2023” (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2022 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2023” (COM(2022)0548),

| — | având în vedere raportul din august 2022 al Băncii Mondiale, al guvernului Ucrainei și al Comisiei, intitulat „The Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment” (O evaluare rapidă a daunelor suferite de Ucraina și a nevoilor acesteia), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din august 2022 al Băncii Mondiale, al guvernului Ucrainei și al Comisiei, intitulat „The Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment” (O evaluare rapidă a daunelor suferite de Ucraina și a nevoilor acesteia),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 privind sprijinirea și reconstrucția Ucrainei (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 privind sprijinirea și reconstrucția Ucrainei (COM(2022)0233),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere propunerile Conferinței privind viitorul Europei prezentate la 9 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile Conferinței privind viitorul Europei prezentate la 9 mai 2022,

| — | având în vedere Raportul special nr. 9/2022 al Curții de Conturi Europene intitulat „Cheltuielile legate de climă din bugetul UE pentru perioada 2014-2020 – Nivelul acestora nu este la fel de ridicat precum cel raportat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 9/2022 al Curții de Conturi Europene intitulat „Cheltuielile legate de climă din bugetul UE pentru perioada 2014-2020 – Nivelul acestora nu este la fel de ridicat precum cel raportat”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 22/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Finanțarea durabilă: este nevoie de acțiuni mai coerente din partea UE pentru a redirecționa finanțarea către investiții durabile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 22/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Finanțarea durabilă: este nevoie de acțiuni mai coerente din partea UE pentru a redirecționa finanțarea către investiții durabile”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisorile Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0281/2022),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea trebuie să își asigure mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; întrucât cadrul financiar multianual (CFM) stabilește prioritățile bugetare ale Uniunii pentru o perioadă de șapte ani și oferă resurse financiare pentru politicile, programele și nevoile acesteia; întrucât CFM este limitat de plafonul resurselor proprii; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea trebuie să își asigure mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; întrucât cadrul financiar multianual (CFM) stabilește prioritățile bugetare ale Uniunii pentru o perioadă de șapte ani și oferă resurse financiare pentru politicile, programele și nevoile acesteia; întrucât CFM este limitat de plafonul resurselor proprii;

| B. | întrucât de la adoptarea actualului CFM în decembrie 2020, contextul politic, economic și social a cunoscut o transformare radicală, începând cu amploarea fără precedent și consecințele foarte mari ale pandemiei de COVID-19, care nu s-a încheiat încă; |
| --- | --- |

B.

întrucât de la adoptarea actualului CFM în decembrie 2020, contextul politic, economic și social a cunoscut o transformare radicală, începând cu amploarea fără precedent și consecințele foarte mari ale pandemiei de COVID-19, care nu s-a încheiat încă;

| C. | întrucât invadarea neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Rusia a provocat o criză umanitară majoră și a declanșat un șoc economic și social uriaș la nivel mondial, a căror durată rămâne deocamdată necunoscută; întrucât șefii de stat sau de guvern au descris războiul ca fiind o „mișcare tectonică în istoria Europei”, iar Comisia a declarat că „nevoile neprevăzute create de războiul din Europa depășesc cu mult mijloacele disponibile în actualul cadru financiar multianual”, necesitând noi surse de finanțare; |
| --- | --- |

C.

întrucât invadarea neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Rusia a provocat o criză umanitară majoră și a declanșat un șoc economic și social uriaș la nivel mondial, a căror durată rămâne deocamdată necunoscută; întrucât șefii de stat sau de guvern au descris războiul ca fiind o „mișcare tectonică în istoria Europei”, iar Comisia a declarat că „nevoile neprevăzute create de războiul din Europa depășesc cu mult mijloacele disponibile în actualul cadru financiar multianual”, necesitând noi surse de finanțare;

| D. | întrucât Uniunea și cetățenii săi au susținut Ucraina încă de la începutul războiului, dând dovadă de solidaritate cu ucrainenii în lupta lor de apărare a democrației împotriva autoritarismului, oferind adăpost pentru peste 8 milioane de ucraineni și acordând protecție temporară unui număr de 4 milioane de ucraineni; întrucât UE, statele membre și instituțiile financiare europene au oferit Ucrainei asistență în valoare de peste 19 miliarde EUR; întrucât, pe lângă ajutorul umanitar și militar, Uniunea a ajutat Ucraina în domeniile sănătății, energiei și agriculturii și a facilitat comerțul, mai ales prin crearea unor culoare de solidaritate prin care să ajute Ucraina să exporte produse agricole; întrucât va fi nevoie de mai mult ajutor pentru a susține serviciile de bază și infrastructura esențială din țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea și cetățenii săi au susținut Ucraina încă de la începutul războiului, dând dovadă de solidaritate cu ucrainenii în lupta lor de apărare a democrației împotriva autoritarismului, oferind adăpost pentru peste 8 milioane de ucraineni și acordând protecție temporară unui număr de 4 milioane de ucraineni; întrucât UE, statele membre și instituțiile financiare europene au oferit Ucrainei asistență în valoare de peste 19 miliarde EUR; întrucât, pe lângă ajutorul umanitar și militar, Uniunea a ajutat Ucraina în domeniile sănătății, energiei și agriculturii și a facilitat comerțul, mai ales prin crearea unor culoare de solidaritate prin care să ajute Ucraina să exporte produse agricole; întrucât va fi nevoie de mai mult ajutor pentru a susține serviciile de bază și infrastructura esențială din țară;

| E. | întrucât aproximativ 21,9 % din populația UE este expusă riscului de sărăcie sau excluziune socială; întrucât sărăcia energetică se va agrava cu siguranță ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia; întrucât creșterea prețurilor la energie și creșterea galopantă a inflației provoacă o criză a costurilor de trai, care amenință supraviețuirea firmelor, mai cu seamă a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor), și împinge mai mulți oameni în sărăcie; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ 21,9 % din populația UE este expusă riscului de sărăcie sau excluziune socială; întrucât sărăcia energetică se va agrava cu siguranță ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia; întrucât creșterea prețurilor la energie și creșterea galopantă a inflației provoacă o criză a costurilor de trai, care amenință supraviețuirea firmelor, mai cu seamă a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor), și împinge mai mulți oameni în sărăcie;

| F. | întrucât oamenii se așteaptă, pe bună dreptate, ca Uniunea și bugetul său să răspundă prompt și cu eficacitate la nevoile lor, care evoluează încontinuu, și să le ofere ajutorul necesar, mai ales în vremuri de criză; |
| --- | --- |

F.

întrucât oamenii se așteaptă, pe bună dreptate, ca Uniunea și bugetul său să răspundă prompt și cu eficacitate la nevoile lor, care evoluează încontinuu, și să le ofere ajutorul necesar, mai ales în vremuri de criză;

| G. | întrucât bugetul UE joacă și trebuie să joace în continuare un rol principal în realizarea priorităților politice ale Uniunii, inclusiv în realizarea cu succes a tranziției verzi și a celei digitale pentru toți, în deschiderea drumului către neutralitatea climatică până în 2050, în promovarea unei redresări sociale și incluzive, în încurajarea creșterii economice sustenabile și incluzive, în îmbunătățirea competitivității, a inovării, a autonomiei strategice și a securității și independenței energetice, în acordarea de sprijin grupurilor vulnerabile și IMM-urilor, în promovarea dezvoltării sustenabile care nu lasă pe nimeni în urmă și asigură coeziunea și convergența ascendentă, în întărirea uniunii europene a sănătății în urma crizei provocate de coronavirus, în apărarea și promovarea statului de drept, a valorilor UE, a drepturilor fundamentale și a egalității de gen în Uniune și în afara ei și în asigurarea unei Uniuni mai puternice pentru cetățenii ei, care să își poată îndeplini responsabilitățile globale și să poată combate criza climatică, criza biodiversității și consecințele lor; |
| --- | --- |

G.

întrucât bugetul UE joacă și trebuie să joace în continuare un rol principal în realizarea priorităților politice ale Uniunii, inclusiv în realizarea cu succes a tranziției verzi și a celei digitale pentru toți, în deschiderea drumului către neutralitatea climatică până în 2050, în promovarea unei redresări sociale și incluzive, în încurajarea creșterii economice sustenabile și incluzive, în îmbunătățirea competitivității, a inovării, a autonomiei strategice și a securității și independenței energetice, în acordarea de sprijin grupurilor vulnerabile și IMM-urilor, în promovarea dezvoltării sustenabile care nu lasă pe nimeni în urmă și asigură coeziunea și convergența ascendentă, în întărirea uniunii europene a sănătății în urma crizei provocate de coronavirus, în apărarea și promovarea statului de drept, a valorilor UE, a drepturilor fundamentale și a egalității de gen în Uniune și în afara ei și în asigurarea unei Uniuni mai puternice pentru cetățenii ei, care să își poată îndeplini responsabilitățile globale și să poată combate criza climatică, criza biodiversității și consecințele lor;

| H. | întrucât în programul său de lucru pe 2023 Comisia Europeană prezintă o serie de noi inițiative politice cu implicații bugetare potențial importante, în special propunerea privind Banca Europeană pentru Hidrogen, pachetul de măsuri de ajutorare a IMM-urilor și Fondul european pentru suveranitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât în programul său de lucru pe 2023 Comisia Europeană prezintă o serie de noi inițiative politice cu implicații bugetare potențial importante, în special propunerea privind Banca Europeană pentru Hidrogen, pachetul de măsuri de ajutorare a IMM-urilor și Fondul european pentru suveranitate;

| I. | întrucât efectul combinat al mai multor crize, al plafoanelor scăzute ale CFM și al procedurilor împovărătoare ce reglementează adoptarea sau revizuirea CFM a dus la apariția unei „galaxii” de instrumente ad-hoc în afara bugetului UE, precum și la utilizarea în mai mare măsură a veniturilor alocate externe care nu fac obiectul procedurii bugetare, în special în cazul NextGenerationEU (NGEU); întrucât numai procedura bugetară presupune implicarea deplină a Parlamentului și îi permite acestuia să își exercite controlul asupra bugetului; întrucât ambele componente ale autorității bugetare ar trebui să aibă roluri egale, așa cum se prevede în TFUE; întrucât Parlamentul ar trebui să joace întotdeauna un rol complet în această configurație bugetară nouă, pentru a garanta responsabilitatea democratică și transparența în perioada rămasă din CFM-ul actual; |
| --- | --- |

I.

întrucât efectul combinat al mai multor crize, al plafoanelor scăzute ale CFM și al procedurilor împovărătoare ce reglementează adoptarea sau revizuirea CFM a dus la apariția unei „galaxii” de instrumente ad-hoc în afara bugetului UE, precum și la utilizarea în mai mare măsură a veniturilor alocate externe care nu fac obiectul procedurii bugetare, în special în cazul NextGenerationEU (NGEU); întrucât numai procedura bugetară presupune implicarea deplină a Parlamentului și îi permite acestuia să își exercite controlul asupra bugetului; întrucât ambele componente ale autorității bugetare ar trebui să aibă roluri egale, așa cum se prevede în TFUE; întrucât Parlamentul ar trebui să joace întotdeauna un rol complet în această configurație bugetară nouă, pentru a garanta responsabilitatea democratică și transparența în perioada rămasă din CFM-ul actual;

| J. | întrucât AII stabilește modalități speciale de cooperare și dialog între Parlament, Consiliu și Comisie în chestiuni bugetare; întrucât ar trebui luate mai multe măsuri pentru a îmbunătăți transparența, responsabilitatea și disponibilitatea informațiilor despre toate cheltuielile ce susțin elaborarea politicilor UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât AII stabilește modalități speciale de cooperare și dialog între Parlament, Consiliu și Comisie în chestiuni bugetare; întrucât ar trebui luate mai multe măsuri pentru a îmbunătăți transparența, responsabilitatea și disponibilitatea informațiilor despre toate cheltuielile ce susțin elaborarea politicilor UE;

| K. | întrucât, potrivit declarației sale unilaterale din cadrul acordului din decembrie 2020 privind CFM 2021-2027, Comisia a inclus în programul său de lucru pentru 2023 angajamentul de a revizui CFM în al doilea trimestru al anului 2023, care ar putea presupune o revizuire; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit declarației sale unilaterale din cadrul acordului din decembrie 2020 privind CFM 2021-2027, Comisia a inclus în programul său de lucru pentru 2023 angajamentul de a revizui CFM în al doilea trimestru al anului 2023, care ar putea presupune o revizuire;

| L. | întrucât poziția Parlamentului privind resursele proprii va fi prezentată într-o rezoluție viitoare, |
| --- | --- |

L.

întrucât poziția Parlamentului privind resursele proprii va fi prezentată într-o rezoluție viitoare,

Noi provocări și șocuri care dezvăluie unele lipsuri ale actualului CFM

| 1. | invită Comisia să propună o revizuire a actualului CFM axată în primul rând pe gestionarea consecințelor războiului împotriva Ucrainei și pe înzestrarea Uniunii cu flexibilitatea potrivită pentru a răspunde la crize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că instituțiile UE împărtășesc părerea că în urma invadării neprovocate și nejustificate a Ucrainei UE ar trebui să ofere acestei țări cea mai consistentă asistență socială, umanitară, economică și financiară posibilă, gestionând totodată consecințele economice și sociale grave ale crizei din Uniune și oferind sprijinul necesar tuturor persoanelor afectate; pune în evidență în acest context obiectivele comune ale Uniunii de a transpune în realitate Pactul verde european, tranziția digitală și Pilonul european al drepturilor sociale, de a extinde cooperarea și coordonarea în domeniul apărării, de a-și îmbunătăți autonomia strategică și independența și securitatea energetică, de a reduce sărăcia energetică, de a reduce sărăcia energetică, de a asigura securitatea alimentară globală și de a găsi soluții la dificultățile create de inflația ridicată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază că pentru a avea o Uniune puternică, bazată pe solidaritate și cooperare și capabilă să facă față dificultăților actuale și să atenueze impactul crizei costurilor de trai pentru cetățeni și întreprinderi, este nevoie de soluții la nivel european, care să le dea tuturor statelor membre posibilitatea de a-și ajuta cetățenii și firmele în condiții echitabile, menținând astfel integritatea pieței interne și prevenind fragmentarea sau denaturarea sa; reliefează, în această privință, cât sunt de importante proiectele transfrontaliere, care sunt fundamentale pentru construirea unei Uniuni suverane, strategice și autonome; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că pentru a face față impactului războiului împotriva Ucrainei, este nevoie, cel puțin pe termen scurt, de foarte multe ajutoare umanitare în Ucraina și de sprijin financiar pentru statele membre care primesc persoane ce fug din calea conflictului și le ajută să se instaleze; reamintește că programele pertinente nu au fost dotate cu resursele necesare în această situație fără precedent; consideră, de asemenea, că pe termen lung, Uniunea ar trebui să aibă un rol de lider în reconstrucția Ucrainei după încheierea războiului, printr-o abordare de tip „a reconstrui mai bine”, care să asigure buna guvernanță, respectarea statului de drept și buna gestiune financiară; invită Comisia să aprecieze ce rol ar trebui să aibă bugetul UE în eforturile internaționale de reconstrucție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută decizia de a acorda Ucrainei și Moldovei statutul de țări candidate; evidențiază că această decizie presupune asumarea unui angajament financiar și bugetar pe termen lung – și o abordare coordonată de politică – pentru a sprijini reconstrucția, redresarea și reformele necesare specifice fiecărei țări, așa cum s-a întâmplat în cazul altor țări candidate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă că noile inițiative de politică esențiale prezentate de la adoptarea actualului CFM au propus fie să se redirecționeze fonduri destinate programelor, politicilor și obiectivelor UE, fie să se reorienteze fonduri în cadrul acestor programe, politici și obiective; consideră că realocările repetate nu reprezintă o modalitate viabilă de a finanța prioritățile Uniunii și reprezintă o modificare de facto a CFM-ului convenit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atrage atenția asupra recurgerii masive la instrumente speciale în primii doi ani ai CFM; constată că Instrumentul de flexibilitate a fost mobilizat pentru cheltuielile de la rubrica 6 (Vecinătate și întreaga lume) în 2022 și urmează să fie mobilizat pentru cheltuielile semnificative de la aceeași rubrică și de la rubricile 2b (Reziliență și valori) și 5 (Securitate și apărare) în 2023; subliniază că, în conformitate cu propunerea privind apărarea din iulie 2022 (20), urmează să fie mobilizate credite suplimentare cu ajutorul instrumentelor speciale și în 2024; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență (SEAR) a fost aproape epuizată în 2021 și a fost utilizată complet în 2022, după ce a oferit o combinație de ajutor umanitar și sprijin statelor membre pentru a face față catastrofelor naturale și celor provocate de om; evidențiază că extinderea domeniului de aplicare al Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) pentru a include urgențele de sănătate publică, împreună cu creșterea amplorii și a frecvenței dezastrelor naturale, criza umanitară din Ucraina și, în consecință, sosirea a numeroși refugiați în UE, a pus SEAR sub o presiune extremă; se așteaptă totodată ca efectele dramatice ale incendiilor forestiere fără precedent din vara anului 2022, care au urmat după inundațiile și incendiile forestiere majore din vara anului 2021, să necesite un sprijin financiar important, inclusiv din SEAR; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că CFM este majorat anual pe baza unui deflator de 2 % aplicat prețurilor din 2018; subliniază că creșterea abruptă prețurilor la energie și volatilitatea extremă a pieței energiei determinate în principal de decizia Rusiei de a reduce aprovizionarea cu gaze au alimentat o inflație galopantă, care a afectat grav oamenii și firmele; este profund îngrijorat de faptul că astfel de niveluri neașteptat de ridicate ale inflației pun mare presiune pe CFM, reducându-i și mai mult puterea de cumpărare și limitându-i mult capacitatea operațională și cea administrativă, într-un context în care nivelul său general este deja mai jos decât cele ale CFM-urilor anterioare din punctul de vedere al cotei din venitul național brut (VNB-ul) UE; reliefează că în practică acest lucru înseamnă că pot fi finanțate mai puține proiecte și acțiuni ale Uniunii, influențând astfel negativ beneficiarii și capacitatea Uniunii de a-și îndeplini obiectivele politice comune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește, de asemenea, că, deși Parlamentul a cerut ca Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (EURI) să fie plasat deasupra plafoanelor, costurile de refinanțare a acestuia sunt rambursate în limitele plafoanelor CFM, punând și mai multă presiune pe CFM și periclitând finanțarea unor programe deja aprobate, mai ales în contextul creșterii ratelor dobânzilor și al majorării costurilor aferente împrumutării de fonduri în cadrul NGEU; evidențiază, în acest sens, majorarea nediscreționară cu 280 milioane EUR a creditelor de la linia EURI în bugetul adoptat pentru exercițiul financiar 2023 comparativ cu proiectul de buget al Comisiei, luând astfel din creditele destinate instrumentului de marjă unic și reducând capacitatea bugetului de a răspunde nevoilor emergente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că există o cerere continuă ca bugetul UE să servească drept garanție pentru asistența macrofinanciară suplimentară (AMF) necesară, mai cu seamă pentru țările afectate direct de război; consideră bine-venit sprijinul vital acordat de Uniune prin AMF; evidențiază că în caz de nerambursare sau de retragere a garanțiilor naționale, bugetul UE subscrie în cele din urmă toate împrumuturile din AMF și deci garantează datoriile contingente importante și inerent imprevizibile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | accentuează, așadar, că CFM 2021-2027 și-a atins deja limitele, la mai puțin de doi ani de la adoptare, situație agravată de evenimentele neprevăzute din 2022; subliniază că din perspectiva dimensiunilor, structurii și regulilor sale, CFM îi lipsesc pur și simplu mijloacele necesare pentru a răspunde rapid la o mulțime de crize de asemenea amploare și pentru a finanța așa cum se cuvine noile obiective ambițioase comune ale UE în materie de politici și punerea rapidă în practică a soluțiilor necesare la nivelul UE; este foarte îngrijorat de faptul că actualul CFM nu dotează UE cu mijloacele necesare pentru a putea răspunde la eventuale crize și nevoi viitoare și să își îndeplinească rolul strategic pe scena internațională; |
| --- | --- |

12.

| 13. | conchide că este indiscutabil faptul că CFM trebuie urgent revizuit și că o abordare obișnuită nu va fi suficientă nici pe departe pentru a face față seriei de probleme apărute și ar putea deci periclita încrederea în Uniune; |
| --- | --- |

13.

Acoperirea deficitelor de finanțare – o capacitate financiară mai mare, cu o transparență și responsabilitate democratică crescute

| 14. | invită deci Comisia nu numai să analizeze amănunțit funcționarea actualului CFM, ci și să prezinte o propunere legislativă de revizuire cuprinzătoare și ambițioasă a Regulamentului privind CFM și a anexei sale cât mai curând posibil și nu mai târziu de primul trimestru al anului 2023; subliniază că revizuirea CFM nu trebuie să provoace nicio revizuire în sens descrescător a pachetelor financiare naționale prealocate sau a programelor UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este ferm convins că revizuirea trebuie să răspundă la nevoile tot mai mari și la epuizarea mijloacelor puse la dispoziție prin CFM pentru ca Uniunea să ofere soluțiile necesare; insistă, în plus, ca revizia să abordeze neapărat cele mai grave neajunsuri ale funcționării CFM, să pună la dispoziție noi fonduri pentru prioritățile politice noi și să doteze Uniunea cu instrumentele necesare pentru a face față viitoarelor dificultăți și crize într-o manieră eficientă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este nevoie de un CFM extins pentru a avea un buget al UE mai puternic și mai flexibil, care să respecte cele mai înalte standarde de transparență și responsabilitate democratică; cere deci să se mărească plafoanele CFM, precum și să se mărească și să se redefinească flexibilitatea bugetară; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este pregătit să se implice în negocieri complete cu Consiliul și Comisia cu privire la revizuirea CFM, pe baza practicilor anterioare și a AII, prin care instituțiile s-au angajat să încerce să stabilească modalități specifice de cooperare și dialog pe parcursul întregii proceduri care duce la adoptarea unei revizuiri substanțiale a CFM; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistă asupra faptului că principiul unității, conform căruia toate veniturile și cheltuielile Uniunii figurează în buget, este o cerință prevăzută în tratat, dar și o condiție prealabilă de bază pentru a garanta responsabilitatea, legitimitatea democratică și transparența finanțelor publice ale UE; subliniază că este nevoie de un control parlamentar mult mai mare al tuturor cheltuielilor UE, inclusiv al instrumentelor și fondurilor extrabugetare, precum și al activităților comune de împrumut și creditare; reafirmă că toate instrumentele noi ar trebui să intre în sfera de competență a autorității bugetare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază, în acest context, că viitoarea revizuire a CFM ar trebui să meargă în paralel cu revizuirea Regulamentului financiar, care ar trebui să încorporeze direct modificările necesare ale normelor ce reglementează stabilirea și execuția bugetului UE; consideră că trebuie lărgită sfera de aplicare a revizuirii cu țintă precisă propuse a Regulamentului financiar, pentru a trata toate aspectele de interes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | evidențiază importanța principiilor orizontale care stau la baza CFM și a tuturor politicilor conexe ale UE, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și biodiversitate și promovarea egalității de gen; insistă ca revizuirea să mențină neapărat CFM axat în jurul acestor principii și să respecte angajamentul Uniunii de a asigura o redresare echitabilă, rezilientă, sustenabilă și justă din punct de vedere social pentru toți, ceea ce presupune punerea în aplicare a cadrului revizuit pentru obiectivele Uniunii în materie de climă, energie și mediu pentru 2030, urmărindu-se ca UE să atingă neutralitatea climatică până în 2050; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își reafirmă poziția susținută de mult timp potrivit căreia noile inițiative politice, obiective sau sarcini finanțate din bugetul UE trebuie finanțate din fonduri suplimentare noi și nu prin realocări de fonduri făcute în detrimentul unor programe și politici ale Uniunii consacrate și preexistente, care au fost aprobate de legiuitor; |
| --- | --- |

21.

Rubrica 1: Piața unică, inovarea și sectorul digital

| 22. | cere să se mărească plafonul de la rubrica 1 din cauză că marjele sunt insuficiente pentru a răspunde nevoilor mai mari și pentru că se opune folosirii pachetelor de programe convenite pentru a finanța noi inițiative; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că multe dintre obiectivele ambițioase în materie de politici stabilite recent – în special în domeniul energiei și al autonomiei strategice și industriale – și noile inițiative de politică elaborate din ianuarie 2021 (Actul privind cipurile, conectivitatea securizată, Autoritatea pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară, noul Bauhaus european) ar trebui să determine adăugarea unor cheltuieli suplimentare la rubrica 1; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pune în evidență rolul-cheie pe care îl are finanțarea din cadrul programelor Orizont Europa, Europa digitală, Programul privind piața unică și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) pentru stimularea inovării, sprijinirea firmelor și impulsionarea tranziției verzi și a celei digitale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | așteaptă cu interes propunerea Comisiei privind noul Fond european pentru suveranitate, menit să asigure autonomia strategică a Uniunii și să reducă dependența de țările terțe în sectoare-cheie; consideră că este esențial ca propunerea să răspundă nevoilor reale, să se bazeze pe o evaluare clară a costurilor și a deficitului de investiții și să pună la dispoziție fonduri noi; insistă ca orice nou fond de acest fel să fie creat în conformitate cu procedura legislativă ordinară și să fie încorporat în CFM, asigurând astfel controlul deplin al Parlamentului; consideră că plafoanele CFM ar trebui ajustate pentru a ține seama de acest fond; |
| --- | --- |

25.

Rubrica 2a: Coeziune

| 26. | cere să nu se submineze finanțarea convenită pentru rubrica 2a și să fie menținută în scopul preconizat; invită Comisia să aprecieze dacă este suficientă pentru a răspunde la nevoile emergente ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că flexibilitatea temporară și pe termen scurt introdusă în fondurile politicii de coeziune prin seria de propuneri privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) a ajutat statele membre să facă față rapid impactului războiului împotriva Ucrainei, urmând modelul inițiativelor pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII și CRII+), care au dat UE posibilitatea de a acționa la începutul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apreciază ambiția Uniunii de a-și intensifica eforturile de a combate ratele alarmante ale sărăciei în rândul copiilor și de a contribui la eradicarea sărăciei în rândul copiilor prin Garanția europeană pentru copii, recent creată; avertizează însă că actualele crize au agravat și vor agrava și mai mult situația actuală în curs de deteriorare a copiilor care trăiesc în sărăcie sau sunt expuși riscului de sărăcie și că vor avea consecințe de lungă durată; cere deci din nou să se majoreze urgent finanțarea Garanției europene pentru copii cu un buget dedicat de cel puțin 20 de miliarde EUR pentru perioada 2021-2027 și insistă ca acest buget dedicat să fie integrat în CFM revizuit și în FSE+ consolidat; invită, de asemenea, Comisia să pună la dispoziția statelor membre toate resursele disponibile pentru a pune în aplicare efectiv Garanția pentru copii, inclusiv FSE+, ReactEU și MRR, și invită statele membre să le folosească din plin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că, deși măsurile de răspuns la situații de criză sunt necesare și utile, politica de coeziune nu este un instrument de răspuns la situații de criză; este preocupat de faptul că politica de coeziune este folosită tot mai mult pentru a consolida alte politici și pentru a compensa deficiențele ce țin de flexibilitatea bugetară sau de mecanismele de răspuns la situații de criză din CFM; este de părere că posibilitatea existentă de a realiza transferuri de până la 5 % din sumele alocate inițial dinspre fondurile politicii de coeziune către alte instrumente ale UE oferă suficientă flexibilitate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că revizuirea CFM nu trebuie să conducă la nicio revizuire în sens descrescător a pachetelor financiare naționale prealocate; subliniază că acordul privind CFM pentru perioada 2021-2027 și privind pachetul referitor la politica de coeziune a fost adoptat tardiv și că, împreună cu criza provocată de pandemia de COVID-19, a încetinit demararea procesului de programare și a perturbat proiecte, dar nu din cauza politicii în sine; invită Comisia să facă mai multe eforturi de simplificare administrativă; subliniază că demararea cu întârziere nu pune în niciun fel sub semnul întrebării rolul esențial și valoarea adăugată a politicii de coeziune ca politică de investiții și instrument de convergență esențiale ale Uniunii; |
| --- | --- |

30.

Rubrica 2b: Reziliență și valori

| 31. | cere ca linia bugetară dedicată rambursării costurilor îndatorării EURI să fie eliminată de la rubrica 2b și plasată în afara rubricilor și ca aceste costuri să fie contabilizate peste plafoanele CFM; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă că costurile împrumuturilor EURI și rambursarea datoriei au fost incluse ca linie bugetară la rubrica 2b pentru perioada 2021-2027, alături de programe emblematice precum Erasmus+, EU4Health, „Europa creativă” și „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că costurile dobânzilor și rambursarea datoriilor depind de evoluțiile pieței, nu sunt cheltuieli discreționare, nu urmează logica plafoanelor pentru cheltuieli și nu ar trebui să concureze niciodată cu programele; reamintește că orice activare a Instrumentului dedicat sprijinului de urgență depinde și de disponibilitatea unei marje nealocate sub plafonul acestei rubrici; remarcă cu îngrijorare creșterea abruptă a ratelor dobânzilor afectează emitenții suverani; atrage atenția că în ultimul timp costurile de finanțare au crescut simțitor din cauza condițiilor dificile de pe piață și că planează foarte mari incertitudini în legătură cu situația ratelor dobânzilor pe termen lung; insistă, prin urmare, asupra faptului că statu-quo-ul prezintă riscuri semnificative pentru cheltuielile programelor și pentru capacitatea CFM de a răspunde nevoilor nou-apărute; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reliefează cât sunt de importante programul EU4Health și programele Uniunii în domeniile educației, culturii, tineretului și valorilor pentru sprijinirea sectoarelor importante în urma pandemiei și pentru combaterea dezinformării; evidențiază că Fondul social european + este unul dintre factorii-cheie pentru accentuarea dimensiunii sociale a Uniunii; regretă că Erasmus +, ca program cu o cerere relativ stabilă de la an la an, are un profil financiar foarte concentrat la sfârșitul perioadei în actualul CFM; |
| --- | --- |

34.

Rubrica 3: Resurse naturale și mediu

| 35. | cere ca plafonul de la rubrica 3 să fie ajustat cât mai curând posibil pentru a integra pe deplin Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (FSC), în timp ce finanțarea convenită la rubrica 3 nu ar trebui subminată și ar trebui menținută în scopul său preconizat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | își reiterează poziția potrivit căreia Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice trebuie să fie integrat pe deplin în bugetul UE și în CFM, fără a influența negativ alte programe și fonduri de la această rubrică, ținând seama de importanța de a asigura securitatea alimentară și de a realiza Pactul verde; reamintește celeilalte componente a autorității bugetare că are obligația de a respecta unitatea bugetului; |
| --- | --- |

36.

| 37. | evidențiază importanța politicii agricole comune (PAC) în asigurarea unui sprijin fiabil pentru fermieri în vederea îmbunătățirii securității alimentare; reamintește că capacitatea fermierilor de a rezista presiunii inflației și creșterii prețurilor factorilor de producție realizând totodată acest obiectiv este afectată de variația plăților PAC; subliniază că micii fermieri și tinerii fermieri sunt deosebit de vulnerabili și afectați de ocaziile puține de a investi; accentuează rolul important al programului LIFE în sprijinirea acțiunilor în domeniile climei, conservării naturii și a protecției mediului; |
| --- | --- |

37.

Rubrica 4: Migrație și gestionarea frontierelor

| 38. | solicită ca plafonul de la rubrica 4 să fie majorat pentru a reflecta realitatea actuală și nevoile reale de finanțare ale politicilor și programelor Uniunii în materie de migrație și de gestionare a frontierelor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că războiul împotriva Ucrainei și decizia ulterioară de a declanșa Directiva privind protecția temporară vor implica un angajament financiar pe termen mai lung de a sprijini statele membre, impunând solicitări neașteptate asupra Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (IMFV) și creând responsabilități suplimentare pentru agențiile descentralizate de la rubrica 4; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că propunerile succesive ale Comisiei de prelungire a mandatelor agențiilor erodează pachetul financiar al IMFV; |
| --- | --- |

39.

Rubrica 5: Securitate și apărare

| 40. | solicită majorarea plafonului de la rubrica 5; |
| --- | --- |

40.

| 41. | cere să se revizuiască CFM pentru a îmbunătăți instrumentele de apărare ale UE, cum ar fi Fondul european de apărare, Mobilitatea militară și viitoarele mecanisme de achiziții publice în comun pentru apărarea UE, și anume Actul privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun și Programul european de investiții în domeniul apărării, cu condiția ca acestea să întărească baza industrială și tehnologică de apărare a UE și să aibă cu certitudine o valoare adăugată europeană; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act, având în vedere contextul geopolitic foarte diferit, de propunerea Comisiei de act privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun pentru perioada 2022-2024 și de intenția sa de a prezenta o propunere pentru un program european de investiții în domeniul apărării pentru perioada ulterioară, menit să introducă achiziții publice comune și gestionarea ciclului de viață al capabilităților militare; subliniază că cheltuielile necesare pentru consolidarea cooperării și a investițiilor în domeniul apărării nu pot fi acoperite în cadrul plafonului de la rubrica 5; subliniază necesitatea investițiilor pentru a consolida politica de securitate și a finanța inovarea tehnologică, într-un peisaj al securității în continuă evoluție; |
| --- | --- |

42.

Rubrica 6: Vecinătate și întreaga lume

| 43. | solicită majorarea plafonului de la rubrica 6 pentru a acoperi toate nevoile actuale și viitoare preconizate în cadrul acțiunii externe a Uniunii și pentru a crea o capacitate suficientă de a răspunde crizelor și nevoilor emergente; |
| --- | --- |

43.

| 44. | regretă faptul că, și înainte de războiul împotriva Ucrainei, fondurile disponibile la rubrica 6 erau cu totul inadecvate și că, între timp, presiunea asupra acestei rubrici a crescut substanțial; subliniază că finanțarea continuă pentru nevoile refugiaților din Siria, Irak și din alte țări nu a fost luată în calcul la stabilirea bugetelor pentru CFM sau Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – Europa globală și, prin urmare, ar fi trebuit să fie acoperită prin credite noi, cu o majorare corespunzătoare a plafonului de la rubrica 6, nu prin realocări; |
| --- | --- |

44.

| 45. | constată deteriorarea rapidă a contextului internațional de la începutul CFM, atât în țările învecinate, cât și dincolo de acestea, ca urmare a crizelor alimentare, energetice, climatice și economice, care au crescut dramatic presiunea asupra rubricii 6; constată că, pe lângă recurgerea repetată la Instrumentul de flexibilitate, rezerva IVCDCI – Europa globală a fost epuizată foarte rapid și a fost utilizată dincolo de scopul său principal de a răspunde provocărilor și priorităților emergente, în special pentru provizionarea AMF; consideră că un răspuns consolidat la criză este esențial, având în vedere multitudinea de provocări globale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că ajutorul umanitar de la rubrica 6 a fost utilizat la maximum, necesitând consolidări repetate; insistă asupra faptului că o finanțare majorată pentru ajutorul umanitar (HUMA) și pilonul de reacție rapidă al IVCDCI – Europa globală este esențială pentru ca Uniunea nu numai să ofere asistență Ucrainei, ci și să asigure sprijin pentru comunitățile și regiunile aflate în dificultate și să își îndeplinească obiectivul ambițios de a fi unul dintre principalii donatori umanitari; subliniază că nevoile suplimentare din Ucraina nu trebuie să conducă la redirecționarea banilor dedicați altor regiuni geografice aflate în dificultate, în special din vecinătatea estică și sudică, sau altor priorități strategice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că este important să se acorde în continuare sprijin Ucrainei prin intermediul AMF; subliniază că este necesară o rată de provizionare mult mai mare decât rata standard de 9 % pentru împrumuturile acordate Ucrainei, din cauza riscului crescut de nerambursare; ia act, în acest context, de propunerile Comisiei din 9 noiembrie 2022 (21); subliniază că calea de urmat este trecerea de la o abordare ad-hoc la una abordare structurală; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că decizia de a acorda Ucrainei și Moldovei statutul de țară candidată va însemna că sprijinul este acordat în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în locul IVCDCI – Europa globală, ceea ce ar putea necesita o revizuire a temeiului juridic relevant; insistă asupra necesității ca sprijinul acordat altor țări candidate, în special din Balcanii de Vest, să fie menținut la nivelul actual; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să se asigure că Uniunea își respectă angajamentele internaționale în domeniul climei și, în special, că participă la finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice și că acordă finanțare pentru programele relevante din cadrul IVCDCI – Europa globală; |
| --- | --- |

49.

Rubrica 7: Administrația publică europeană

| 50. | solicită ca cheltuielile de la rubrica 7 să fie stabilite la un nivel care să garanteze că UE are o administrație eficace și eficientă; |
| --- | --- |

50.

| 51. | insistă ca instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii să li se aloce mijloace suficiente pentru a asigura punerea în aplicare și respectarea efectivă a tuturor actelor legislative și politicilor Uniunii, în acord cu sarcinile în continuă evoluție; reamintește că este important ca instituțiile, organele și agențiile Uniunii să dispună de resurse adecvate pentru un cadru consolidat în materie de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită adoptarea rapidă a revizuirii specifice a Regulamentului financiar în ceea ce privește gestionarea dobânzilor penalizatoare pentru rambursarea cu întârziere a amenzilor anulate sau reduse în materie de concurență, astfel încât să se evite presiunea asupra cheltuielilor de la rubrica 7; subliniază că Parlamentul și-a adoptat poziția și este pregătit să negocieze; încurajează Consiliul să trateze această propunere cu prioritate și să înceapă negocierile cu Parlamentul; |
| --- | --- |

52.

Creditele de plată

| 53. | reamintește că creditele de plată provin direct din angajamente și, prin urmare, că orice majorare a plafoanelor angajamentelor pentru fiecare rubrică va trebui să fie însoțită de o majorare proporțională a plafonului pentru plăți în același exercițiu sau în exercițiile următoare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ia act de întârzierile înregistrate în implementarea programelor și invită Comisia ca, în cadrul revizuirii, să efectueze o analiză de risc a impactului potențial asupra plafonului de plăți și să facă propunerile necesare în cadrul revizuirii CFM pentru a evita o criză a plăților care ar afecta grav beneficiarii bugetului UE; |
| --- | --- |

54.

| 55. | avertizează, de asemenea, cu privire la utilizarea veniturilor alocate externe care sunt supuse fluctuațiilor pieței ca substitut pentru creditele din CFM și cu privire la riscul pe care acest lucru îl poate prezenta pentru onorarea plăților; |
| --- | --- |

55.

Resursele proprii

| 56. | subliniază că CFM și resursele proprii sunt interconectate; evidențiază, în acest context, necesitatea unor venituri sustenabile și reziliente pentru bugetul UE; reamintește că în AII, obligatoriu din punct de vedere juridic, Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să creeze o foaie de parcurs prin care să introducă suficiente resurse proprii noi pentru a acoperi cel puțin rambursarea datoriei EURI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | își reiterează poziția pe care o are de mult timp potrivit căreia este necesară o reformă a resurselor proprii pentru a alinia mai bine partea de venituri a bugetului UE la prioritățile politice mai ample ale UE; se așteaptă, prin urmare, ca pachetul de noi resurse proprii, prin amploarea, modul în care este conceput și compoziția sa, să asigure nu numai fluxuri suplimentare de venituri, ci să contribuie și la abordarea problemelor politice presante într-un mediu economic marcat de inflație și de prețuri ridicate la energie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Consiliul să facă progrese rapide în ceea ce privește propunerile de noi resurse proprii din decembrie 2021; subliniază că, în conformitate cu foaia de parcurs, noile resurse proprii care provin din propunerile privind schema reformată de comercializare a certificatelor de emisii și mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon ar trebui să fie introduse la 1 ianuarie 2023; subliniază că noua resursă proprie bazată pe pilonul I al cadrului incluziv al OCDE/G20 urmează, de asemenea, să fie introdusă până la aceeași dată; |
| --- | --- |

58.

| 59. | așteaptă cu interes propunerile Comisiei privind un al doilea lot de noi resurse proprii, prevăzut pentru al treilea trimestru al anului 2023; își exprimă încrederea că o acțiune rapidă și hotărâtă de reformare a resurselor proprii va asigura, în special, un rating de credit solid al UE, ceea ce rămâne o condiție sine qua non, având în vedere multiplele provocări; invită, de asemenea, Comisia să reflecteze dincolo de AII și să evalueze necesitatea de a propune alte resurse proprii noi, inovatoare și autentice, având în vedere creșterea nevoilor de finanțare; |
| --- | --- |

59.

Flexibilitatea și răspunsul în situații de criză în bugetul UE: de la răspunsuri ad-hoc la pregătire sistemică și pe termen lung

| 60. | subliniază că bugetul UE trebuie să fie dotat cu flexibilitatea și „spațiul” bugetar necesare pentru a putea răspunde crizelor și a se adapta la nevoile emergente și în creștere; subliniază necesitatea unei revizuiri atente a instrumentelor de răspuns la criză și a instrumentelor de flexibilitate, pentru a se asigura că acestea au amploarea necesară, pot fi activate rapid și rămân în domeniul de competență deplin al ambelor componente ale autorității bugetare; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că creșterea puternică a inflației și efectele sale în lanț asupra puterii de cumpărare a bugetului UE au limitat și mai mult spațiul necesar și au avut un impact asupra programelor pe care le finanțează; invită Comisia să evalueze posibilitatea introducerii unui mecanism temporar de ajustare pentru a deroga de la deflatorul automat de 2 % în cazul șocurilor inflaționiste; |
| --- | --- |

61.

| 62. | insistă asupra faptului că creditele dezangajate ar trebui să rămână în buget și să fie angajate de autoritatea bugetară prin intermediul procedurii bugetare anuale; subliniază necesitatea unor modificări corespunzătoare ale Regulamentului financiar; subliniază că numai dacă ne referim la nivelul dezangajărilor din domeniul cercetării, acesta a fost substanțial în prima parte a actualului CFM; subliniază că se va obține o flexibilitate bugetară suplimentară prin menținerea dezangajărilor în buget; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reamintește că instrumentele speciale se află în afara plafoanelor CFM, asigurând astfel un anumit grad de flexibilitate și capacitatea de a răspunde la crize, și că acestea urmează să fie mobilizate numai în urma unei decizii a autorității bugetare; semnalează folosirea pe scară largă a instrumentelor speciale în primii doi ani ai CFM; |
| --- | --- |

63.

| 64. | consideră că instrumentele speciale sunt limitate atât de resursele reduse, cât și de rigiditatea structurii lor, ceea ce le afectează capacitatea de a servi drept instrumente eficiente de răspuns la situații de criză; subliniază, prin urmare, că revizuirea este imperativă pentru extinderea potențialului dispozițiilor de flexibilitate existente; regretă decizia de a fuziona rezerva pentru ajutoare de urgență (EAR) și FSUE în actualul CFM, ceea ce a provocat neajunsuri mari și a redus cu aproape jumătate finanțarea totală disponibilă; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită majorarea creditelor anuale pentru Instrumentul de flexibilitate de la 915 milioane EUR la 2 miliarde EUR; solicită, în plus, ca SEAR să fie împărțit în două componente – EAR și FSUE – și ca creditele anuale să fie majorate de la 1,2 miliarde EUR pentru SEAR per ansamblu, la 1 miliard EUR pentru fiecare componentă la prețurile din 2018; consideră că acest lucru va oferi resurse suplimentare vitale pentru a răspunde nevoilor actuale și emergente, în special având în vedere intensificarea și multiplicarea fenomenelor meteorologice extreme și având în vedere situația umanitară mondială; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită ca atât plafonul anual al creditelor de angajament, cât și cel al creditelor de plată pentru recurgerea la instrumentul de marjă unic (IMU) să fie eliminate; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază, de asemenea, că diferitele instrumente speciale fac obiectul unor norme diferite de reportare și solicită armonizarea acestor norme, astfel încât sumele să poată fi utilizate până în exercițiul n + 3 pentru toate instrumentele speciale, creând astfel o flexibilitate suplimentară; insistă ca sumele anulate după exercițiul n + 3 să fie puse din nou la dispoziție în cadrul Instrumentului de flexibilitate sau al Instrumentului de marjă unic; |
| --- | --- |

67.

| 68. | insistă că, pe lângă consolidarea instrumentelor speciale existente, este necesar să se instituie un instrument special suplimentar cu caracter permanent în afara plafoanelor CFM, astfel încât bugetul UE să se poată adapta mai bine și să poată reacționa rapid la crize și la efectele lor sociale și economice; invită Comisia să se asigure că acest instrument comun de criză poate fi activat în mod eficace și rapid când este nevoie de el; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că politica de coeziune este una dintre prioritățile cheie ale Uniunii, are obiective de investiții pe termen lung legate de agenda strategică a UE, în special de Pactul verde european și de Agenda digitală, și nu ar trebui utilizată pentru a suplini finanțarea altor politici; |
| --- | --- |

69.

Evaluarea noilor caracteristici ale actualului CFM și pregătirea terenului pentru CFM post-2027 în sprijinul unui buget al UE mai rezilient

| 70. | subliniază că actualul CFM și AII includ o serie de elemente noi, care nu se regăsesc în perioadele de programare anterioare, care ar trebui examinate în detaliu în cadrul evaluării și revizuirii la jumătatea perioadei; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră că, deși noua structură a CFM cu rubrici care grupează cheltuielile în funcție de domeniul de politică este mai simplă și facilitează gestiunea bugetară în cadrul Comisiei, nomenclatura – cu un număr redus de linii bugetare și uneori cu o singură linie care acoperă un program de cheltuieli foarte mare, astfel cum se întâmplă în cazul Fondului pentru azil, migrație și integrare și al Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize – nu are granularitatea și transparența necesară și limitează semnificativ supravegherea și deciziile corespunzătoare ale autorității bugetare; se așteaptă ca Comisia să revizuiască modificările de structură și nomenclatură înainte de noul CFM; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută impactul pozitiv al Regulamentului privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului UE și consideră că acesta a acționat deja ca un mijloc eficace de descurajare a încălcărilor statului de drept în utilizarea fondurilor UE; subliniază legătura clară dintre respectarea statului de drept și execuția eficientă a bugetului UE și invită Comisia să asigure o aplicare solidă a Regulamentului privind condiționalitatea; constată că orice extindere a CFM 2021-2027 ar trebui să vizeze consolidarea protecției statului de drept și a intereselor financiare ale Uniunii; insistă, de asemenea, asupra obligației de a respecta Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene la executarea bugetului UE; |
| --- | --- |

72.

| 73. | reiterează necesitatea unei transparențe sporite a cheltuielilor UE și solicită introducerea unei baze de date interoperabile unice obligatorii care să permită monitorizarea beneficiarilor direcți și finali ai fondurilor UE într-un format care poate fi citit automat și, astfel, să ofere o imagine de ansamblu clară a tuturor beneficiarilor fondurilor UE; salută propunerea Comisiei privind reformarea Regulamentului financiar din 16 mai 2022 ca punct de pornire rezonabil pentru crearea unui sistem digital interoperabil în scopuri de audit și de control; constată că Comisia a propus ca aceste modificări să intre în vigoare în perioada de după CFM care se încheie în 2027; subliniază însă că o tranziție mai ambițioasă este fezabilă și de dorit; subliniază, de asemenea, că este necesar ca informațiile să fie mai ușor accesibile publicului; |
| --- | --- |

73.

| 74. | reamintește obiectivele legate de climă și biodiversitate stabilite în AII; reamintește Comisiei obligația care îi revine în temeiul AII de a evalua periodic progresele înregistrate în eforturile de integrare a aspectelor legate de schimbările climatice și de a examina dacă obiectivele au fost atinse sau sunt pe cale de a fi atinse; invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a principiului de a nu aduce prejudicii semnificative și să ia măsurile de remediere adecvate, dacă și atunci când este necesar; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că este necesar să se îmbunătățească semnificativ metodologiile de integrare a aspectelor legate de climă și biodiversitate și să se asigure faptul că cheltuielile legate de climă și biodiversitate sunt cu adevărat suplimentare atunci când sunt luate în calcul în vederea atingerii obiectivelor minime respective în materie de cheltuieli, în conformitate cu propunerile Curții de Conturi Europene și ale Parlamentului; |
| --- | --- |

75.

| 76. | se așteaptă la angajamente financiare mai ambițioase în actualul și viitorul CFM, în conformitate cu angajamentul global al UE de a aborda schimbările climatice și de a stopa declinul biodiversității; se așteaptă ca toate angajamentele și promisiunile privind finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice să fie pe deplin planificate în conformitate cu negocierile globale; invită Comisia să se asigure că obiectivele convenite pentru 2026 și 2027 privind integrarea biodiversității sunt îndeplinite; solicită Comisiei să evalueze modul în care obiectivele în materie de climă și biodiversitate pot fi mai bine integrate în CFM post-2027, pentru a se garanta că Uniunea își îndeplinește angajamentele; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reiterează faptul că programele ar trebui implementate într-un mod care să promoveze egalitatea de gen în realizarea obiectivelor lor; salută, în acest sens, activitatea Comisiei privind o nouă clasificare de măsurare a impactului de gen al cheltuielilor Uniunii; consideră că această clasificare ar trebui să ofere o reprezentare exactă și cuprinzătoare a impactului programelor asupra egalității de gen; solicită ca clasificarea să fie extinsă la toate programele CFM și să fie mai bine integrată în cadrul CFM; subliniază, în acest sens, nevoia unei colectări și a unei analize sistematice a datelor defalcate în funcție de gen; speră ca toate raportările relevante pentru dimensiunea de gen să se bazeze pe volum, nu pe numărul de acțiuni; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită Comisia să urmărească punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în toate programele relevante din CFM, în conformitate cu AII și, prin urmare, să elaboreze o metodologie solidă de urmărire a cheltuielilor sociale și legate de ODD în cadrul bugetului UE; |
| --- | --- |

78.

| 79. | reamintește că actualul CFM a fost însoțit de NGEU, un instrument fără precedent de stimulare a redresării în urma pandemiei; consideră că acest instrument a avut succes până în prezent și ar trebui implementat pe deplin; |
| --- | --- |

79.

| 80. | consideră că Uniunea joacă un rol din ce în ce mai important în acordarea de sprijin pentru protecția locurilor de muncă, compensarea veniturilor în situații de criză și asigurarea unei tranziții juste către o societate neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon; subliniază, în acest context, rolul esențial al instrumentului de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) în sprijinirea schemelor de muncă temporară și a lucrătorilor din statele membre și în atenuarea riscurilor de șomaj; invită Comisia să evalueze impactul SURE și modul în care acesta poate fi dezvoltat pentru acțiunile viitoare ale Uniunii în contextul crizelor sociale; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atrage atenția că multe dintre nevoile recente în materie de cheltuieli, în domenii precum redresarea economică și socială, politicile legate de schimbările climatice și finanțarea legată de criza din Ucraina, nu urmează logica tradițională a previzibilității investițiilor pe termen mediu; consideră că cheltuielile aferente Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, apărării, răspunsului în situații de criză și intervențiilor de urgență sunt cazuri în care acțiunea UE este clar justificată; se așteaptă ca această tendință spre diversificarea tabloului cheltuielilor să continue pe măsură ce domeniul de aplicare și profunzimea cooperării UE evoluează; subliniază, prin urmare, necesitatea unui CFM construit în mod corespunzător și adaptabil, astfel încât elaborarea bugetului UE să permită UE să își asume noi sarcini și funcții fără a devia resursele de la programele și prioritățile convenite; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că multe dintre neajunsurile și deficiențele actualului CFM sunt inerente logicii și modului în care acesta a fost conceput, în care previzibilitatea cheltuielilor determină deciziile privind structura și sumele și limitează flexibilitatea; |
| --- | --- |

82.

| 83. | regretă scăderea treptată a bugetului UE ca procent din venitul național brut (VNB) al UE și accentul excesiv pus pe plafonarea cheltuielilor globale la aproximativ 1 % din VNB-ul UE; consideră că acest lucru a împiedicat Uniunea să își îndeplinească obiectivele ambițioase convenite și a privat-o de capacitatea de a răspunde crizelor și nevoilor emergente, asigurând, în același timp, responsabilitatea democratică; |
| --- | --- |

83.

| 84. | insistă că CFM care va succeda celui actual ar trebui să fie dotat cu resursele necesare pentru a face față pe deplin și în mod flexibil unei serii de priorități de politică și de nevoi în materie de cheltuieli și pentru a asigura reziliența în caz de criză; consideră că majorarea plafonului resurselor proprii ar crea „spațiul” bugetar necesar pentru a răspunde crizelor și nevoilor emergente, garantând în același timp previzibilitatea cheltuielilor; invită, prin urmare, Comisia să revizuiască întreaga arhitectură a CFM, inclusiv durata perioadelor de programare, ca parte a unei reflecții pe termen mai lung asupra bugetului UE după 2027, având în vedere evoluția nevoilor în materie de cheltuieli; |
| --- | --- |

84.

| 85. | regretă faptul că, în urma introducerii necesare a NGEU și SURE, Comisia a propus în repetate rânduri utilizarea instrumentelor extrabugetare, în special în temeiul articolului 122 din TFUE, care nu necesită supravegherea Parlamentului și subminează astfel transparența cheltuielilor publice și responsabilitatea pentru acestea; consideră, în acest sens, că o dezbatere anuală în plenul Parlamentului cu privire la toate finanțele UE, inclusiv la instrumentele extrabugetare, va reprezenta un pas important spre creșterea transparenței și a responsabilității; |
| --- | --- |

85.

| 86. | intenționează să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a acordului privind controlul bugetar al noilor propuneri întemeiate pe articolul 122 din TFUE, care a făcut parte din acordul privind CFM; reamintește că astfel de propuneri presupun deseori implicații bugetare apreciabile, care pot avea impact asupra evoluției cheltuielilor UE; este hotărât să se asigure că Parlamentul joacă un rol adecvat și este implicat în acest proces în calitate de componentă cu drepturi egale a autorității bugetare; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază că tendința de utilizare sporită a veniturilor alocate externe nu este o soluție satisfăcătoare în cadrul normelor actuale, deoarece slăbește rolul autorității bugetare (Parlament și Consiliu), subminând astfel controlul democratic și reducând transparența finanțelor UE; solicită soluții solide din punct de vedere juridic, care să permită suplimentări țintite, punctuale sau bazate pe nevoi, care să prezinte aceleași avantaje ca veniturile alocate (adică să nu fie calculate în cadrul plafoanelor), dar care să fie, în același timp, supuse controlului deplin al autorității bugetare; își reiterează angajamentul față de principiul universalității; |
| --- | --- |

87.

| 88. | subliniază că revizuirea în curs a Regulamentului financiar ar trebui să adapteze normele care reglementează instrumentele bugetare la circumstanțele actuale, când veniturile alocate externe, operațiunile de împrumut și de creditare, fondurile fiduciare și instrumentele prevăzute la articolul 122 din TFUE sunt utilizate mai frecvent, deși adesea se eludează metoda comunitară și, prin urmare, controlul autorității bugetare și se reduce astfel trasabilitatea fondurilor și responsabilitatea pentru cheltuirea lor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atrage atenția, în special, asupra declarației privind reevaluarea veniturilor alocate externe și a dispozițiilor privind împrumutul și creditarea din Regulamentul financiar, care a fost adoptată la negocierile privind CFM; consideră că veniturile alocate externe, precum și activele și pasivele legate de operațiunile de împrumut și de creditare ar trebui să facă parte integrantă din bugetul UE și să fie adoptate de autoritatea bugetară ca parte a bugetului respectiv; |
| --- | --- |

89.

| 90. | își reiterează solicitarea făcută de mult timp ca toate instrumentele UE care acoperă cheltuielile la nivelul UE, inclusiv fondurile fiduciare, să fie integrate pe deplin în buget, conform tratatului, asigurând astfel transparența, controlul democratic deplin și protecția finanțelor publice și a intereselor financiare ale UE; insistă însă asupra faptului că integrarea acestor instrumente în bugetul UE nu trebuie să determine o reducere a finanțării altor politici și programe ale UE; |
| --- | --- |

90.

| 91. | subliniază că Fondul pentru modernizare și Fondul pentru inovare (Fondul de investiții în domeniul climei) sunt cazuri importante în acest context; invită Comisia să propună includerea deplină a acestora în CFM post-2027, cu ajustarea cvasi-automată relevantă a plafoanelor; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază că cerința unanimității pentru adoptarea Regulamentului privind CFM împiedică luarea deciziilor necesare în procesul de revizuire; cere Comisiei să își bazeze acțiunile pe lucrările privind bugetul din cadrul Conferinței privind viitorul Europei; consideră, în conformitate cu propunerile Conferinței, că procedura legislativă ordinară ar trebui să se aplice adoptării Regulamentului privind CFM și Deciziei privind resursele proprii, astfel încât Parlamentul să dobândească prerogativele bugetare depline de care se bucură parlamentele naționale; consideră, de asemenea, că elaborarea CFM ar trebui să fie un proces ascendent, bazat pe implicarea extinsă a părților interesate; |
| --- | --- |

92.

| 93. | reamintește că clauza pasarelă prevăzută la articolul 312 alineatul (2) din TFUE permite adoptarea Regulamentului privind CFM cu majoritate calificată și invită Consiliul European să activeze această clauză pentru a accelera procesul decizional; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(2)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 1.

(3)  JO C 445, 29.10.2021, p. 252.

(4)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(5)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(6)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(7)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0403.

(9)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0366.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0309.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0254.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0219.

(14)  JO C 224, 8.6.2022, p. 37.

(15)  JO C 184, 5.5.2022, p. 179.

(16)  JO C 445, 29.10.2021, p. 240.

(17)  JO C 371, 15.9.2021, p. 110.

(18)  JO C 202, 28.5.2021, p. 31.

(19)  JO C 363, 28.10.2020, p. 179.

(20)  Propunerea din 19 iulie 2022 de regulament de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Deliberările Comisiei pentru petiții în 2021

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2022 referitoare la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții din cursul anului 2021 (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la deliberările Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la deliberările Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 20, 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reflectă importanța pe care Tratatul o acordă dreptului cetățenilor și rezidenților Uniunii Europene de a-și aduce preocupările în atenția Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 20, 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reflectă importanța pe care Tratatul o acordă dreptului cetățenilor și rezidenților Uniunii Europene de a-și aduce preocupările în atenția Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 228 din TFUE privind rolul și funcțiile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 228 din TFUE privind rolul și funcțiile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European,

| — | având în vedere dispozițiile din TFUE referitoare la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile din TFUE referitoare la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (1),

| — | având în vedere articolul 54 și articolul 227 alineatul (7) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 și articolul 227 alineatul (7) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0271/2022),

| A. | întrucât raportul anual referitor la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții își propune să prezinte o analiză a petițiilor primite în 2021 și relațiile cu alte instituții, oferind o imagine fidelă a obiectivelor atinse pe parcursul anului 2021; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual referitor la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții își propune să prezinte o analiză a petițiilor primite în 2021 și relațiile cu alte instituții, oferind o imagine fidelă a obiectivelor atinse pe parcursul anului 2021;

| B. | întrucât, în 2021, Parlamentul a primit 1 392 de petiții, ceea ce reprezintă aproximativ jumătate din numărul primit în 2013 (2 891) și 2014 (2 715), când numărul total de petiții primite a atins nivelul maxim; întrucât numărul petițiilor depuse în 2021 reprezintă și o scădere de 11,5 % față de cele 1 573 de petiții depuse în 2020 și o creștere ușoară de 2,5 % față de cele 1 357 de petiții depuse în 2019; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2021, Parlamentul a primit 1 392 de petiții, ceea ce reprezintă aproximativ jumătate din numărul primit în 2013 (2 891) și 2014 (2 715), când numărul total de petiții primite a atins nivelul maxim; întrucât numărul petițiilor depuse în 2021 reprezintă și o scădere de 11,5 % față de cele 1 573 de petiții depuse în 2020 și o creștere ușoară de 2,5 % față de cele 1 357 de petiții depuse în 2019;

| C. | întrucât, în 2021, numărul de utilizatori care au sprijinit una sau mai multe petiții pe portalul web pentru petiții al Parlamentului a fost de 209 272, ceea ce reprezintă o creștere considerabilă față de cei 48 882 de utilizatori înregistrați în 2020; întrucât și numărul de clicuri în sprijinul petițiilor a crescut în 2021, ajungând la un total de 217 876 (față de 55 129 în 2020); întrucât petiția nr. 0549/2021, adresată de Adriana Mureșan, însoțită de 22 735 de semnături, privind presupusele condiții precare de siguranță în parcările pentru camioane și vehicule comerciale din rețeaua rutieră europeană reprezintă un număr record de semnături pentru o petiție în 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în 2021, numărul de utilizatori care au sprijinit una sau mai multe petiții pe portalul web pentru petiții al Parlamentului a fost de 209 272, ceea ce reprezintă o creștere considerabilă față de cei 48 882 de utilizatori înregistrați în 2020; întrucât și numărul de clicuri în sprijinul petițiilor a crescut în 2021, ajungând la un total de 217 876 (față de 55 129 în 2020); întrucât petiția nr. 0549/2021, adresată de Adriana Mureșan, însoțită de 22 735 de semnături, privind presupusele condiții precare de siguranță în parcările pentru camioane și vehicule comerciale din rețeaua rutieră europeană reprezintă un număr record de semnături pentru o petiție în 2021;

| D. | întrucât numărul mare de petiții în care cetățenii își exprimă preocupările legate de situațiile de urgență în domeniul sănătății publice și în cel socioeconomic, de vaccinare și de punerea în aplicare a certificatului digital al UE privind COVID, provocate de persistența pandemiei de COVID-19, a contribuit în mod semnificativ la creșterea numărului de petiții înregistrate în 2021 în comparație cu anul precedent; întrucât 17,3 % dintre petițiile primite în 2021 se referă la pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

D.

întrucât numărul mare de petiții în care cetățenii își exprimă preocupările legate de situațiile de urgență în domeniul sănătății publice și în cel socioeconomic, de vaccinare și de punerea în aplicare a certificatului digital al UE privind COVID, provocate de persistența pandemiei de COVID-19, a contribuit în mod semnificativ la creșterea numărului de petiții înregistrate în 2021 în comparație cu anul precedent; întrucât 17,3 % dintre petițiile primite în 2021 se referă la pandemia de COVID-19;

| E. | întrucât numărul petițiilor primite în 2021 prin care se solicită respectarea deplină a legislației UE în domeniul mediului, precum și măsuri eficace și rapide, în conformitate cu principiul precauției, pentru a proteja ecosistemele și habitatele de interes pentru Uniune a crescut semnificativ, ridicându-se la un total de 327 (23,5 %); |
| --- | --- |

E.

întrucât numărul petițiilor primite în 2021 prin care se solicită respectarea deplină a legislației UE în domeniul mediului, precum și măsuri eficace și rapide, în conformitate cu principiul precauției, pentru a proteja ecosistemele și habitatele de interes pentru Uniune a crescut semnificativ, ridicându-se la un total de 327 (23,5 %);

| F. | întrucât numărul mare de petiții depuse în 2021 arată că și în cel de al doilea an al pandemiei cetățenii au acordat o încredere semnificativă Parlamentului, alegând să își adreseze preocupările și plângerile direct reprezentanților lor aleși la nivelul UE, pe care i-au considerat a sta la baza procesului decizional; întrucât Parlamentul trebuie să depună toate eforturile pentru a fi la înălțimea încrederii acordate; |
| --- | --- |

F.

întrucât numărul mare de petiții depuse în 2021 arată că și în cel de al doilea an al pandemiei cetățenii au acordat o încredere semnificativă Parlamentului, alegând să își adreseze preocupările și plângerile direct reprezentanților lor aleși la nivelul UE, pe care i-au considerat a sta la baza procesului decizional; întrucât Parlamentul trebuie să depună toate eforturile pentru a fi la înălțimea încrederii acordate;

| G. | întrucât numărul total de petiții rămâne totuși modest în raport cu populația totală a UE, arătând că trebuie depuse încă și mai multe eforturi pentru a-i face pe cetățeni să își conștientizeze mai bine dreptul de a adresa petiții, pentru a promova în continuare acest instrument și a crește reprezentarea geografică a petițiilor depuse de fiecare stat membru sau pentru a crește sensibilizarea privind posibila utilitate a petițiilor ca mijloc de a atrage atenția instituțiilor UE și a statelor membre asupra chestiunilor care îi afectează și îi privesc în mod direct pe cetățeni; întrucât cetățenii care își exercită dreptul de a adresa petiții se așteaptă ca instituțiile UE să răspundă în timp util și să aducă valoare adăugată, găsind soluții la problemele lor; întrucât lipsa de acțiune la nivelul Uniunii pentru a asigura protecția deplină a drepturilor cetățenilor așa cum decurg din dreptul UE poate conduce la nemulțumire față de Uniune; |
| --- | --- |

G.

întrucât numărul total de petiții rămâne totuși modest în raport cu populația totală a UE, arătând că trebuie depuse încă și mai multe eforturi pentru a-i face pe cetățeni să își conștientizeze mai bine dreptul de a adresa petiții, pentru a promova în continuare acest instrument și a crește reprezentarea geografică a petițiilor depuse de fiecare stat membru sau pentru a crește sensibilizarea privind posibila utilitate a petițiilor ca mijloc de a atrage atenția instituțiilor UE și a statelor membre asupra chestiunilor care îi afectează și îi privesc în mod direct pe cetățeni; întrucât cetățenii care își exercită dreptul de a adresa petiții se așteaptă ca instituțiile UE să răspundă în timp util și să aducă valoare adăugată, găsind soluții la problemele lor; întrucât lipsa de acțiune la nivelul Uniunii pentru a asigura protecția deplină a drepturilor cetățenilor așa cum decurg din dreptul UE poate conduce la nemulțumire față de Uniune;

| H. | întrucât criteriile de admisibilitate a petițiilor sunt prevăzute la articolul 227 din TFUE și la articolul 226 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, care impun ca petițiile să fie depuse de un cetățean al UE sau de o persoană fizică sau juridică care are domiciliul sau sediul social într-un stat membru, fie individual, fie în asociere cu alții, în chestiuni care se încadrează în domeniile de activitate ale UE și care îi afectează direct pe petiționari, această din urmă condiție având o interpretare foarte largă; |
| --- | --- |

H.

întrucât criteriile de admisibilitate a petițiilor sunt prevăzute la articolul 227 din TFUE și la articolul 226 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, care impun ca petițiile să fie depuse de un cetățean al UE sau de o persoană fizică sau juridică care are domiciliul sau sediul social într-un stat membru, fie individual, fie în asociere cu alții, în chestiuni care se încadrează în domeniile de activitate ale UE și care îi afectează direct pe petiționari, această din urmă condiție având o interpretare foarte largă;

| I. | întrucât, dintre cele 1 392 de petiții depuse în 2021, 368 au fost declarate inadmisibile, iar 17 au fost retrase; întrucât procentul relativ ridicat (26,5 %) de petiții inadmisibile din 2021 demonstrează că persistă o lipsă generalizată de claritate în ceea ce privește întinderea domeniilor de competență ale Uniunii; întrucât, pentru a remedia această situație, trebuie încurajată și îmbunătățită comunicarea cu cetățenii; |
| --- | --- |

I.

întrucât, dintre cele 1 392 de petiții depuse în 2021, 368 au fost declarate inadmisibile, iar 17 au fost retrase; întrucât procentul relativ ridicat (26,5 %) de petiții inadmisibile din 2021 demonstrează că persistă o lipsă generalizată de claritate în ceea ce privește întinderea domeniilor de competență ale Uniunii; întrucât, pentru a remedia această situație, trebuie încurajată și îmbunătățită comunicarea cu cetățenii;

| J. | întrucât fiecare petiție este examinată în mod riguros, eficient și transparent; |
| --- | --- |

J.

întrucât fiecare petiție este examinată în mod riguros, eficient și transparent;

| K. | întrucât petiționarii sunt, în general, cetățeni implicați în protecția drepturilor fundamentale, în ameliorarea și în bunăstarea viitoare a societăților noastre; întrucât experiența acestor cetățeni cu privire la felul în care au fost tratate petițiile lor influențează puternic modul în care sunt percepute instituțiile europene și respectarea dreptului de a adresa petiții, consacrat în legislația UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât petiționarii sunt, în general, cetățeni implicați în protecția drepturilor fundamentale, în ameliorarea și în bunăstarea viitoare a societăților noastre; întrucât experiența acestor cetățeni cu privire la felul în care au fost tratate petițiile lor influențează puternic modul în care sunt percepute instituțiile europene și respectarea dreptului de a adresa petiții, consacrat în legislația UE;

| L. | întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European este unul dintre drepturile fundamentale ale cetățenilor UE consfințite în tratate și în Cartă; întrucât dreptul de a adresa petiții le oferă cetățenilor și rezidenților Uniunii un mecanism deschis, democratic și transparent de a se adresa direct reprezentanților lor aleși; întrucât, prin urmare, este esențial să se îmbunătățească respectarea acestui drept și punerea sa în aplicare în timp util pentru a face posibilă participarea mai activă și mai eficientă a cetățenilor la viața Uniunii; întrucât, prin intermediul petițiilor, cetățenii UE pot adresa plângeri cu privire la nepunerea în aplicare a dreptului UE și pot contribui la identificarea încălcărilor dreptului UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European este unul dintre drepturile fundamentale ale cetățenilor UE consfințite în tratate și în Cartă; întrucât dreptul de a adresa petiții le oferă cetățenilor și rezidenților Uniunii un mecanism deschis, democratic și transparent de a se adresa direct reprezentanților lor aleși; întrucât, prin urmare, este esențial să se îmbunătățească respectarea acestui drept și punerea sa în aplicare în timp util pentru a face posibilă participarea mai activă și mai eficientă a cetățenilor la viața Uniunii; întrucât, prin intermediul petițiilor, cetățenii UE pot adresa plângeri cu privire la nepunerea în aplicare a dreptului UE și pot contribui la identificarea încălcărilor dreptului UE;

| M. | întrucât Parlamentul European este singura instituție UE aleasă în mod direct de cetățenii UE; întrucât dreptul de a adresa petiții dă Parlamentului, precum și altor instituții ale UE, în special Comisiei, având în vedere rolul său de a asigura aplicarea corectă a dreptului UE în întreaga Uniune, prilejul de a-și îmbunătăți capacitatea de reacție la plângerile și preocupările legate de respectarea drepturilor fundamentale ale UE și a legislației UE în statele membre; întrucât petițiile sunt, așadar, o sursă utilă de informații referitoare la cazurile de aplicare necorespunzătoare sau de încălcare a dreptului UE și permit, astfel, Parlamentului și altor instituții ale UE să analizeze transpunerea și aplicarea dreptului UE, precum și informații referitoare la limitările și lacunele din dreptul UE în vigoare și la impactul acestuia asupra drepturilor cetățenilor și rezidenților Uniunii; întrucât petițiile depuse ar trebui să indice instituțiilor UE domeniile în care sunt necesare eforturi și acțiuni majore la nivelul UE pentru transpunerea și aplicarea dreptului UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parlamentul European este singura instituție UE aleasă în mod direct de cetățenii UE; întrucât dreptul de a adresa petiții dă Parlamentului, precum și altor instituții ale UE, în special Comisiei, având în vedere rolul său de a asigura aplicarea corectă a dreptului UE în întreaga Uniune, prilejul de a-și îmbunătăți capacitatea de reacție la plângerile și preocupările legate de respectarea drepturilor fundamentale ale UE și a legislației UE în statele membre; întrucât petițiile sunt, așadar, o sursă utilă de informații referitoare la cazurile de aplicare necorespunzătoare sau de încălcare a dreptului UE și permit, astfel, Parlamentului și altor instituții ale UE să analizeze transpunerea și aplicarea dreptului UE, precum și informații referitoare la limitările și lacunele din dreptul UE în vigoare și la impactul acestuia asupra drepturilor cetățenilor și rezidenților Uniunii; întrucât petițiile depuse ar trebui să indice instituțiilor UE domeniile în care sunt necesare eforturi și acțiuni majore la nivelul UE pentru transpunerea și aplicarea dreptului UE;

| N. | întrucât Parlamentul se află de mult timp în linia întâi la nivel internațional în ceea ce privește dezvoltarea procesului de adresare de petiții și deține cel mai deschis și mai transparent proces de petiționare din Europa, care permite unui număr important de petiționari să participe pe deplin la activitățile sale; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parlamentul se află de mult timp în linia întâi la nivel internațional în ceea ce privește dezvoltarea procesului de adresare de petiții și deține cel mai deschis și mai transparent proces de petiționare din Europa, care permite unui număr important de petiționari să participe pe deplin la activitățile sale;

| O. | întrucât Comisia pentru petiții este cea care poate să le arate cel mai bine cetățenilor ce anume face pentru ei Uniunea Europeană și ce soluții se pot aduce la nivel european, național sau local; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia pentru petiții este cea care poate să le arate cel mai bine cetățenilor ce anume face pentru ei Uniunea Europeană și ce soluții se pot aduce la nivel european, național sau local;

| P. | întrucât Comisia pentru petiții examinează și tratează cu atenție fiecare petiție adresată Parlamentului; întrucât fiecare petiționar are dreptul ca petiția sa să fie tratată în mod imparțial și echitabil, cu respectarea deplină a dreptului la bună administrare consacrat la articolul 41 din Cartă; întrucât fiecare petiționar are dreptul de a primi un răspuns prin care să fie informat despre decizia privind admisibilitatea luată de Comisia pentru petiții și despre acțiunile întreprinse pentru a-i da curs, într-un interval de timp rezonabil, în propria limbă sau în limba folosită în petiție; întrucât fiecare petiționar poate solicita redeschiderea petiției sale pe baza unor noi elemente relevante; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia pentru petiții examinează și tratează cu atenție fiecare petiție adresată Parlamentului; întrucât fiecare petiționar are dreptul ca petiția sa să fie tratată în mod imparțial și echitabil, cu respectarea deplină a dreptului la bună administrare consacrat la articolul 41 din Cartă; întrucât fiecare petiționar are dreptul de a primi un răspuns prin care să fie informat despre decizia privind admisibilitatea luată de Comisia pentru petiții și despre acțiunile întreprinse pentru a-i da curs, într-un interval de timp rezonabil, în propria limbă sau în limba folosită în petiție; întrucât fiecare petiționar poate solicita redeschiderea petiției sale pe baza unor noi elemente relevante;

| Q. | întrucât Parlamentul a recunoscut deja că refuzul Comisiei de a lua măsuri cu privire la chestiunile ridicate în petiții individuale constituie o încălcare a dispozițiilor actuale din tratatele UE referitoare la dreptul de a adresa petiții, deoarece nu se limitează la chestiuni de importanță strategică sau care reflectă probleme structurale; întrucât Comisia încă pune în aplicare abordarea sa strategică în ceea ce privește tratarea petițiilor pe baza comunicării sale din 2017 intitulate „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune” (2), în pofida faptului că Parlamentul a solicitat Comisiei să o revizuiască în timp util; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Parlamentul a recunoscut deja că refuzul Comisiei de a lua măsuri cu privire la chestiunile ridicate în petiții individuale constituie o încălcare a dispozițiilor actuale din tratatele UE referitoare la dreptul de a adresa petiții, deoarece nu se limitează la chestiuni de importanță strategică sau care reflectă probleme structurale; întrucât Comisia încă pune în aplicare abordarea sa strategică în ceea ce privește tratarea petițiilor pe baza comunicării sale din 2017 intitulate „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune” (2), în pofida faptului că Parlamentul a solicitat Comisiei să o revizuiască în timp util;

| R. | întrucât Comisia nu furnizează informații cuprinzătoare Comisiei pentru petiții cu privire la măsurile legislative și nelegislative luate în urma petițiilor primite, precum și cu privire la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor legate de petiții; întrucât nu există niciun registru public care să coreleze petițiile cu toate acțiunile întreprinse în urma acestora; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia nu furnizează informații cuprinzătoare Comisiei pentru petiții cu privire la măsurile legislative și nelegislative luate în urma petițiilor primite, precum și cu privire la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor legate de petiții; întrucât nu există niciun registru public care să coreleze petițiile cu toate acțiunile întreprinse în urma acestora;

| S. | întrucât activitățile Comisiei pentru petiții se bazează pe informațiile primite de la petiționari; întrucât, alături de evaluarea Comisiei și de răspunsurile statelor membre și ale altor organisme, informațiile oferite de petiționari în petiții și la reuniunile comisiei sunt esențiale pentru activitatea comisiei; întrucât petițiile admisibile aduc contribuții valoroase și la activitatea celorlalte comisii parlamentare, având în vedere că sunt transmise de Comisia pentru petiții altor comisii pentru aviz sau informare; întrucât, așadar, petițiile au o importanță semnificativă în cadrul procesului legislativ, furnizând informații utile și directe altor comisii parlamentare, în cadrul lucrărilor lor legislative în domeniul respectiv de competență; |
| --- | --- |

S.

întrucât activitățile Comisiei pentru petiții se bazează pe informațiile primite de la petiționari; întrucât, alături de evaluarea Comisiei și de răspunsurile statelor membre și ale altor organisme, informațiile oferite de petiționari în petiții și la reuniunile comisiei sunt esențiale pentru activitatea comisiei; întrucât petițiile admisibile aduc contribuții valoroase și la activitatea celorlalte comisii parlamentare, având în vedere că sunt transmise de Comisia pentru petiții altor comisii pentru aviz sau informare; întrucât, așadar, petițiile au o importanță semnificativă în cadrul procesului legislativ, furnizând informații utile și directe altor comisii parlamentare, în cadrul lucrărilor lor legislative în domeniul respectiv de competență;

| T. | întrucât Comisia pentru petiții acordă o importanță capitală examinării și dezbaterii publice a petițiilor la reuniunile sale; întrucât petiționarii au dreptul de a-și prezenta petițiile și de multe ori iau cuvântul în cadrul dezbaterilor, contribuind astfel activ la lucrările comisiei; întrucât, în 2021, Comisia pentru petiții a organizat 12 reuniuni ale comisiei, în cadrul cărora s-au discutat 159 de petiții cu 113 petiționari prezenți de la distanță, iar majoritatea petiționarilor au participat activ la reuniuni, luând cuvântul; întrucât numărul ușor mai mare de petiții discutate în cadrul reuniunilor din 2021 comparativ cu 2020 se poate explica prin mărirea intervalelor orare pentru reuniunile comisiei, dar întotdeauna cu servicii de interpretare restrânse ca urmare a măsurilor preventive aplicate de Parlament în contextul persistenței pandemiei; |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia pentru petiții acordă o importanță capitală examinării și dezbaterii publice a petițiilor la reuniunile sale; întrucât petiționarii au dreptul de a-și prezenta petițiile și de multe ori iau cuvântul în cadrul dezbaterilor, contribuind astfel activ la lucrările comisiei; întrucât, în 2021, Comisia pentru petiții a organizat 12 reuniuni ale comisiei, în cadrul cărora s-au discutat 159 de petiții cu 113 petiționari prezenți de la distanță, iar majoritatea petiționarilor au participat activ la reuniuni, luând cuvântul; întrucât numărul ușor mai mare de petiții discutate în cadrul reuniunilor din 2021 comparativ cu 2020 se poate explica prin mărirea intervalelor orare pentru reuniunile comisiei, dar întotdeauna cu servicii de interpretare restrânse ca urmare a măsurilor preventive aplicate de Parlament în contextul persistenței pandemiei;

| U. | întrucât principalele preocupări exprimate în petițiile depuse în 2021 s-au referit la: drepturile fundamentale (în special impactul măsurilor de urgență luate în contextul pandemiei de COVID-19 asupra statului de drept și a democrației, asupra accesului la educație în timpul măsurilor de izolare, asupra libertății de circulație și a dreptului la muncă, precum și asupra drepturilor persoanelor LGBTIQ+ în Uniune), sănătate (mai ales chestiuni privind accesul la asistență medicală, criza în domeniul sănătății publice provocată de persistența pandemiei, variind de la protecția sănătății cetățenilor la utilizarea, implementarea și aplicarea certificatului digital al UE privind COVID în statele membre și la presupusa discriminare între persoanele vaccinate și cele nevaccinate, inclusiv chestiuni privind politica de vaccinare), mediu (în principal în ceea ce privește activitățile miniere și impactul lor asupra mediului, exploatarea forestieră ilegală, violența împotriva avertizorilor de mediu, posibila îmbunătățire a coexistenței oamenilor cu carnivorele mari, evacuarea ilicită a deșeurilor, securitatea nucleară, poluarea aerului, parcurile eoliene, blocurile de mică defectuoase și degradarea ecosistemelor naturale), drepturile și discriminarea minorităților (inclusiv drepturile minorităților naționale sau lingvistice), educație (în special chestiuni referitoare la accesul discriminatoriu la educație sau reformele naționale contestate ale legii educației), lipsa de siguranță în zonele de parcare a camioanelor, situația studenților din UE în Regatul Unit după retragerea Regatului Unit din programul Erasmus+ și ocuparea forței de muncă (mai ales chestiuni referitoare la gestionarea la nivel național a contractelor de muncă), pe lângă multe alte domenii de activitate; |
| --- | --- |

U.

întrucât principalele preocupări exprimate în petițiile depuse în 2021 s-au referit la: drepturile fundamentale (în special impactul măsurilor de urgență luate în contextul pandemiei de COVID-19 asupra statului de drept și a democrației, asupra accesului la educație în timpul măsurilor de izolare, asupra libertății de circulație și a dreptului la muncă, precum și asupra drepturilor persoanelor LGBTIQ+ în Uniune), sănătate (mai ales chestiuni privind accesul la asistență medicală, criza în domeniul sănătății publice provocată de persistența pandemiei, variind de la protecția sănătății cetățenilor la utilizarea, implementarea și aplicarea certificatului digital al UE privind COVID în statele membre și la presupusa discriminare între persoanele vaccinate și cele nevaccinate, inclusiv chestiuni privind politica de vaccinare), mediu (în principal în ceea ce privește activitățile miniere și impactul lor asupra mediului, exploatarea forestieră ilegală, violența împotriva avertizorilor de mediu, posibila îmbunătățire a coexistenței oamenilor cu carnivorele mari, evacuarea ilicită a deșeurilor, securitatea nucleară, poluarea aerului, parcurile eoliene, blocurile de mică defectuoase și degradarea ecosistemelor naturale), drepturile și discriminarea minorităților (inclusiv drepturile minorităților naționale sau lingvistice), educație (în special chestiuni referitoare la accesul discriminatoriu la educație sau reformele naționale contestate ale legii educației), lipsa de siguranță în zonele de parcare a camioanelor, situația studenților din UE în Regatul Unit după retragerea Regatului Unit din programul Erasmus+ și ocuparea forței de muncă (mai ales chestiuni referitoare la gestionarea la nivel național a contractelor de muncă), pe lângă multe alte domenii de activitate;

| V. | întrucât, atunci când adoptă ordinea de zi a reuniunilor, Comisia pentru petiții acordă atenție petițiilor și subiectelor care au o relevanță semnificativă pentru dezbaterile la nivelul UE, precum și necesității de a menține o acoperire geografică echitabilă a subiectelor, conform petițiilor primite; |
| --- | --- |

V.

întrucât, atunci când adoptă ordinea de zi a reuniunilor, Comisia pentru petiții acordă atenție petițiilor și subiectelor care au o relevanță semnificativă pentru dezbaterile la nivelul UE, precum și necesității de a menține o acoperire geografică echitabilă a subiectelor, conform petițiilor primite;

| W. | întrucât 78,6 % (1 094) dintre petițiile primite în 2021 au fost depuse prin intermediul portalului web pentru petiții al Parlamentului, în scădere ușoară față de 79,7 % (1 254 de petiții) în 2020, lucru ce confirmă astfel faptul că portalul web pentru petiții al Parlamentului a devenit de departe cel mai utilizat canal pentru transmiterea petițiilor cetățenilor către Parlament; |
| --- | --- |

W.

întrucât 78,6 % (1 094) dintre petițiile primite în 2021 au fost depuse prin intermediul portalului web pentru petiții al Parlamentului, în scădere ușoară față de 79,7 % (1 254 de petiții) în 2020, lucru ce confirmă astfel faptul că portalul web pentru petiții al Parlamentului a devenit de departe cel mai utilizat canal pentru transmiterea petițiilor cetățenilor către Parlament;

| X. | întrucât, în 2021, cel mai important obiectiv al portalului web pentru petiții (portalul PETI) a fost atins pe deplin, având în vedere că portalul a fost online și funcțional peste 99,9 % din timp; întrucât toate petițiile au fost pregătite și publicate în timp util, în decurs de câteva zile de la adoptare, iar toate cererile interne și externe de asistență privind utilizarea și conținutul portalului PETI au primit răspuns cu succes, în timp util și în toate limbile; întrucât versiunea 2.4 a portalului web pentru petiții a fost implementată și s-a solicitat inițierea unui chatbot bazat pe inteligență artificială pentru portalul web pentru petiții; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în 2021, cel mai important obiectiv al portalului web pentru petiții (portalul PETI) a fost atins pe deplin, având în vedere că portalul a fost online și funcțional peste 99,9 % din timp; întrucât toate petițiile au fost pregătite și publicate în timp util, în decurs de câteva zile de la adoptare, iar toate cererile interne și externe de asistență privind utilizarea și conținutul portalului PETI au primit răspuns cu succes, în timp util și în toate limbile; întrucât versiunea 2.4 a portalului web pentru petiții a fost implementată și s-a solicitat inițierea unui chatbot bazat pe inteligență artificială pentru portalul web pentru petiții;

| Y. | întrucât, în 2021, Comisia pentru petiții a organizat o vizită de informare; întrucât a doua vizită de informare, programată să aibă loc în luna decembrie, a fost amânată ca urmare a deciziei luate având în vedere creșterea gradului de răspândire a COVID-19 și pentru a reduce la minimum riscurile de sănătate pentru deputații în Parlamentul European și pentru personalul Parlamentului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în 2021, Comisia pentru petiții a organizat o vizită de informare; întrucât a doua vizită de informare, programată să aibă loc în luna decembrie, a fost amânată ca urmare a deciziei luate având în vedere creșterea gradului de răspândire a COVID-19 și pentru a reduce la minimum riscurile de sănătate pentru deputații în Parlamentul European și pentru personalul Parlamentului;

| Z. | întrucât, în conformitate cu Regulamentul de procedură, Comisia pentru petiții este responsabilă de relațiile cu Ombudsmanul European, care anchetează plângerile cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în cadrul instituțiilor și organelor UE; întrucât Ombudsmanul European actual, dna Emily O’Reilly, a prezentat Comisiei pentru petiții raportul său anual pe 2020 în cadrul reuniunii comisiei din 14 iulie 2021; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în conformitate cu Regulamentul de procedură, Comisia pentru petiții este responsabilă de relațiile cu Ombudsmanul European, care anchetează plângerile cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în cadrul instituțiilor și organelor UE; întrucât Ombudsmanul European actual, dna Emily O’Reilly, a prezentat Comisiei pentru petiții raportul său anual pe 2020 în cadrul reuniunii comisiei din 14 iulie 2021;

| AA. | întrucât Comisia Europeană, în calitate de gardian al tratatelor, are un rol esențial pentru Comisia pentru petiții, iar informațiile furnizate de petiționari sunt utile pentru a descoperi posibile încălcări sau aplicări incorecte ale legislației europene; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Comisia Europeană, în calitate de gardian al tratatelor, are un rol esențial pentru Comisia pentru petiții, iar informațiile furnizate de petiționari sunt utile pentru a descoperi posibile încălcări sau aplicări incorecte ale legislației europene;

| AB. | întrucât Comisia pentru petiții este membră a Rețelei europene a ombudsmanilor, din care fac parte și Ombudsmanul European, avocații poporului naționali și regionali, precum și organisme similare din statele membre, din țările candidate și din alte țări din Spațiul Economic European și care urmărește să promoveze schimbul de informații despre dreptul și politicile UE și să facă schimb de bune practici; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Comisia pentru petiții este membră a Rețelei europene a ombudsmanilor, din care fac parte și Ombudsmanul European, avocații poporului naționali și regionali, precum și organisme similare din statele membre, din țările candidate și din alte țări din Spațiul Economic European și care urmărește să promoveze schimbul de informații despre dreptul și politicile UE și să facă schimb de bune practici;

| AC. | întrucât îmbunătățirea participării cetățenilor și asigurarea protecției depline a drepturilor cetățenilor, astfel cum decurg din legislația UE, constituie elemente esențiale pentru apropierea UE de cetățenii săi; întrucât Comisia pentru petiții a adoptat Raportul referitor la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (3), punând accentul pe sensibilizarea cetățenilor cu privire la drepturile lor, campaniile de comunicare pentru o mai bună informare despre mecanismele participative existente, întărirea cooperării cu celelalte instituții și cu celelalte comisii parlamentare și implicarea civică a tinerilor, concluzionând că Comisia trebuie să își revizuiască abordarea strategică actuală în ceea ce privește soluționarea petițiilor, deoarece aceasta a condus la netratarea, printre altele, a problemelor legate de încălcări grave ale legislației UE care aduc prejudicii protecției drepturilor cetățenilor; întrucât Comisia pentru petiții consideră că inițiativa cetățenească europeană (ICE) este un instrument foarte important al democrației participative, care ar trebui îmbunătățit pentru a permite cetățenilor să se implice în mod mai activ și direct în elaborarea politicilor și legislației Uniunii, |
| --- | --- |

AC.

întrucât îmbunătățirea participării cetățenilor și asigurarea protecției depline a drepturilor cetățenilor, astfel cum decurg din legislația UE, constituie elemente esențiale pentru apropierea UE de cetățenii săi; întrucât Comisia pentru petiții a adoptat Raportul referitor la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (3), punând accentul pe sensibilizarea cetățenilor cu privire la drepturile lor, campaniile de comunicare pentru o mai bună informare despre mecanismele participative existente, întărirea cooperării cu celelalte instituții și cu celelalte comisii parlamentare și implicarea civică a tinerilor, concluzionând că Comisia trebuie să își revizuiască abordarea strategică actuală în ceea ce privește soluționarea petițiilor, deoarece aceasta a condus la netratarea, printre altele, a problemelor legate de încălcări grave ale legislației UE care aduc prejudicii protecției drepturilor cetățenilor; întrucât Comisia pentru petiții consideră că inițiativa cetățenească europeană (ICE) este un instrument foarte important al democrației participative, care ar trebui îmbunătățit pentru a permite cetățenilor să se implice în mod mai activ și direct în elaborarea politicilor și legislației Uniunii,

| 1. | evidențiază rolul esențial al Comisiei pentru petiții în apărarea și promovarea drepturilor cetățenilor și rezidenților Uniunii, prin faptul că se asigură că preocupările și plângerile petiționarilor sunt examinate în timp util, cu eficacitate, în mod adecvat și nediscriminatoriu, precum și că petiționarii sunt informați cu privire la măsurile luate și la progresele înregistrate legate de petițiilor lor și că acestea sunt soluționate printr-un proces deschis, democratic și transparent de petiționare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că, în 2021, au existat diferențe considerabile în ceea ce privește numărul de petiții adresate Comisiei pentru petiții din cele 27 de state membre, majoritatea petițiilor privind Spania (17 %), urmată de Germania (9,7 %), Italia (9,2 %), Grecia (5,9 %), România (4,1 %), Polonia (4 %) și Franța (2,6 %); evidențiază că numărul petițiilor privind celelalte state membre a fost mai mic de 2 % pentru fiecare stat membru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că petiționarii se adresează adesea Comisiei pentru petiții cu privire la subiecte care sunt urgente pentru ei; subliniază că, în astfel de situații, tratarea cu întârziere a petițiilor nu aduce beneficii petiționarilor; consideră că Comisia pentru petiții ar trebui să ia măsuri pentru a reduce numărul de petiții deschise nesoluționate; invită Comisia pentru petiții să își revizuiască metodele de lucru, pentru a se asigura că toate petițiile sunt tratate pe baza unui set coerent și transparent de criterii care garantează un proces eficient și în timp util; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că Comisia pentru petiții este disponibilă în mod egal pentru cetățenii și rezidenții din toate cele 27 de state membre și că tratarea petițiilor ar trebui să fie echilibrată din punct de vedere geografic; consideră, în acest sens, că Parlamentul ar trebui să își intensifice eforturile de promovare a rolului și activității Comisiei sale pentru petiții și să sensibilizeze toți cetățenii UE cu privire la posibilitatea de a adresa o petiție Parlamentului; subliniază că, atunci când adoptă ordinea de zi a reuniunilor, a audierilor și a misiunilor sale, Comisia pentru petiții trebuie să își urmeze orientările și criteriile obiective, cum ar fi contribuția petițiilor selectate la dezbaterile actuale de la nivelul UE și o acoperire geografică echilibrată în funcție de petițiile primite; subliniază că activitatea comisiei trebuie să urmărească întotdeauna găsirea unui răspuns la problema care îl afectează în mod direct pe petiționar; reamintește, în acest context, dimensiunea europeană a Comisiei pentru petiții, al cărei rol este de a trata petițiile privind chestiuni care se încadrează în domeniile de activitate ale Uniunii Europene, astfel cum sunt consacrate în TFUE; în acest scop, consideră că Comisia pentru petiții are o responsabilitate specială de a susține această dimensiune europeană față de petiționari și față de lumea exterioară și că toți membrii săi, în acțiunile și considerațiile lor, ar trebui să fie întotdeauna ghidați de responsabilitatea instituțională europeană, mai degrabă decât de interesele politice naționale; reamintește că acordurile dintre grupurile politice reprezentate în Comisia pentru petiții sunt esențiale pentru a oferi petiționarilor un răspuns echilibrat și ușor de înțeles; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reafirmă că este important să existe o dezbatere publică permanentă cu privire la domeniul de activitate al Uniunii, pentru a se asigura informarea corectă a cetățenilor despre sfera competențelor Uniunii și diferitele niveluri decizionale; solicită, în această privință, să se desfășoare campanii mai ample de sensibilizare, prin implicarea activă a serviciilor de comunicare atât la nivel european, cât și național, pentru a-i ajuta pe cetățeni să afle mai multe despre dreptul lor de a adresa petiții, precum și despre sfera competențelor Uniunii și competențele Comisiei pentru petiții, cu scopul de a reduce numărul de petiții inadmisibile și de a răspunde mai bine preocupărilor cetățenilor; subliniază că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a sensibiliza publicul cu privire la dreptul de a adresa petiții în acele state membre ale UE din care sunt depuse proporțional mai puține petiții; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că este extrem de important ca Comisia să își revizuiască abordarea strategică privind tratarea petițiilor, bazată în prezent pe comunicarea sa din 2017 intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune”, pentru a adopta norme clare și a institui o procedură administrativă pentru tratarea petițiilor admisibile, asigurând o monitorizare adecvată, inclusiv a chestiunilor ridicate în petiții individuale, care denunță adesea încălcări ale dreptului UE care afectează un număr mare de cetățeni sau evidențiază alte presupuse încălcări ale dreptului UE cu privire la același subiect ca cel al procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în curs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reliefează că petițiile reprezintă o ocazie unică pentru Parlament și alte instituții ale UE de a stabili o legătură directă cu cetățenii Uniunii și de a purta un dialog periodic cu ei, mai ales dacă sunt afectați de punerea în aplicare defectuoasă sau de încălcarea dreptului UE, precum și de deficiențele și de lacunele din dreptul UE în vigoare; subliniază că este nevoie de o cooperare mai bună între instituțiile, organele și agențiile UE și autoritățile naționale, regionale și locale cu privire la anchetele asupra impactului, a punerii în aplicare și a respectării dreptului UE; consideră că această cooperare este esențială pentru a aborda preocupările cetățenilor privind aplicarea și eficacitatea dreptului UE și a găsi soluții la ele și contribuie la consolidarea legitimității democratice și a responsabilității Uniunii; solicită ca reprezentanții statelor membre să participe mai activ la reuniunile comisiei și ca autoritățile naționale să răspundă prompt și detaliat la cererile de clarificare sau de informare care le sunt adresate de Comisia pentru petiții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită crearea unui instrument informatic interinstituțional de tip ghișeu unic între Comisie și Parlament cu scopul de a comunica toate informațiile publice disponibile despre toate acțiunile întreprinse ca urmare a petițiilor, inclusiv informații despre procedurile EU Pilot și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, propunerile legislative, înregistrările reuniunilor comisiilor în cursul cărora este dezbătută o petiție, răspunsurile autorităților naționale și ale comisiilor permanente ale Parlamentului, precum și cu privire la orice alte acțiuni nelegislative conexe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că petițiile contribuie în mod substanțial la rolul Comisiei de gardian al tratatelor, oferind cetățenilor o oportunitate suplimentară de a notifica presupuse încălcări ale dreptului UE; subliniază că, pentru a asigura tratarea cu succes a petițiilor, este esențial să existe mijloace de colaborare mai structurate și o cooperare mai bună între Comisia pentru petiții și Comisie prin răspunsuri oferite în timp util și detaliate din partea Comisiei, care se bazează pe o examinare amănunțită a problemelor formulate în petiții: subliniază că Comisia ar trebui să se implice mai activ pentru a oferi un răspuns precis la solicitările și plângerile cuprinse în petiții; își reiterează apelul adresat Comisiei de a furniza periodic Comisiei pentru petiții informații actualizate despre evoluțiile și situația procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care au fost inițiate pe baza petițiilor primite și de a se asigura că Comisia pentru petiții obține acces la documentele relevante ale Comisiei privind procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și procedurile EU Pilot; regretă în acest context absența unei monitorizări sistematice în comunicarea cu Comisia pentru petiții; consideră că un acord interinstituțional între Parlament și Comisie privind soluționarea petițiilor ar putea fi calea de urmat pentru a asigura tratarea transparentă și eficientă a petițiilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că baza de date e-Peti este un instrument intern important care le permite membrilor Comisiei pentru petiții să acceseze toate informațiile necesare pentru a urmări stadiul fiecărei petiții în parte și pentru a putea lua decizii în cunoștință de cauză în ceea ce privește tratarea în curs a petițiilor sau eventuala lor închidere; în acest scop, baza de date e-Peti ar trebui actualizată periodic și, dacă este posibil, conectată la lista de încălcări a Comisiei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că ar trebui să se acorde o atenție mai mare adoptării unui act legislativ european care să consacre recunoașterea drepturilor persoanelor LGBTIQ+; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să evalueze mai rapid dacă autoritățile naționale iau măsurile necesare, atunci când acestea nu au fost luate încă, să răspundă în mod eficace preocupărilor pe care cetățenii le exprimă în petițiile lor atunci când apar cazuri de nerespectare sistemică a dreptului UE, care dăunează protecției depline a drepturilor cetățenilor și rezidenților din UE, și să lanseze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, dacă este necesar; are convingerea fermă că este esențial ca Comisia să adopte măsuri rapide împotriva încălcărilor dreptului UE pentru a preveni ca aceste încălcări să devină de natură sistemică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să își îmbunătățească sistemul de colectare a informațiilor privind petițiile și să includă în raportul său anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE trimiteri directe la petiții, cu un accent clar, printre altele, pe legătura dintre petiții, procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, actele legislative ale UE sau orice alt act juridic al UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este nevoie să se evite orice inconsecvență sau lipsă de omogenitate în tratarea petițiilor, pentru a garanta că dreptul de a adresa petiții este pus corect în aplicare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că petițiile pot fi considerate, de asemenea, un instrument strategic pentru a declanșa inițiative legislative ale Parlamentului European în temeiul articolului 225 din TFUE, contribuind astfel la soluționarea eventualelor deficiențe ale dreptului UE în vigoare care sunt în detrimentul drepturilor cetățenilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că, pentru ca petițiile să fie tratate exact și amănunțit, este esențială cooperarea cu alte comisii ale Parlamentului; constată că, în 2021, 82 de petiții au fost trimise altor comisii parlamentare pentru aviz și 548 pentru informare; salută faptul că s-au primit de la alte comisii 46 de avize și 176 de confirmări de luare în considerare a petițiilor în cadrul activității lor; evidențiază că audierile publice organizate în comun cu alte comisii parlamentare contribuie la examinarea completă a petițiilor; reamintește că petiționarii sunt informați cu privire la deciziile de a solicita avize din partea altor comisii pentru tratarea petițiilor lor; invită comisiile parlamentare să își intensifice eforturile de a contribui activ la examinarea petițiilor, demonstrându-și cunoștințele de specialitate, și să îi permită astfel Parlamentului să reacționeze mai rapid și mai amănunțit la preocupările cetățenilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că rețeaua pentru petiții este un instrument util pentru a da curs mai ușor petițiilor în activitatea parlamentară și legislativă; consideră că această rețea ar trebui să întărească dialogul și colaborarea cu Comisia Europeană și cu celelalte instituții ale Uniunii; consideră că reuniunile periodice ale rețelei pentru petiții sunt esențiale pentru a asigura o mai mare vizibilitate a activităților Comisiei pentru petiții și pentru a consolida cooperarea cu celelalte comisii parlamentare prin schimbul de informații și de bune practici dintre membrii rețelei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că, în intervalele orare mărite pentru reuniunile comisiilor din 2021, în vederea adaptării la situația cauzată de pandemia de COVID-19, Comisia pentru petiții și-a exprimat poziția cu privire la probleme importante formulate în petiții prin adoptarea, printre altele, a raportului său din 9 noiembrie 2021 privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2020 (4), a raportului său din 26 ianuarie 2021 referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2019 (5), a raportului său din 2 decembrie 2021 privind activitățile Ombudsmanului European în 2020 (6) și a raportului său din 27 ianuarie 2021 referitor la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (7), precum și a avizului său din 27 mai 2021 referitor la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (8); apreciază activitatea foarte bună desfășurată de secretariatul Comisiei pentru petiții într-un moment în care condițiile de muncă au rămas complexe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra numărului mare de petiții privind COVID-19 pe care Comisia pentru petiții le-a examinat și la care a răspuns în 2021; subliniază că majoritatea acestor petiții au făcut apel la protejarea sănătății cetățenilor împotriva consecințelor virusului, incluzând chestiuni privind politica de vaccinare și presupusa discriminare între persoanele vaccinate și cele nevaccinate, precum și evaluarea gestionării crizei sanitare în statele membre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | regretă profund faptul că Comisia nu a dezvăluit toate detaliile contractelor semnate cu companiile farmaceutice privind vaccinurile împotriva COVID-19, încălcând dreptul cetățenilor la informare; este profund îngrijorat de administrarea defectuoasă din partea Comisiei legată de refuzul său de a acorda acces public la documentele referitoare la 1,5 milioane de măști medicale pe care Comisia le-a achiziționat în prima fază a pandemiei de COVID-19 și care nu îndeplineau standardele de calitate necesare (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că sănătatea a reprezentat, împreună cu drepturile fundamentale și mediul, unul din principalele domenii care i-a preocupat pe petiționari în 2021; recunoaște, totodată, că preocupările privind sănătatea legate de pandemia de COVID-19 s-au aflat în centrul activității Comisiei pentru petiții; subliniază atenția acordată de Comisia pentru petiții consecințelor pandemiei de COVID-19 în ceea ce privește politica privind piața internă (în special chestiuni legate de restricțiile de călătorie la nivel național și impactul acestora asupra libertății de circulație a persoanelor în interiorul și în afara UE); subliniază, în acest sens, audierea publică organizată de Comisia pentru petiții împreună cu Comisia pentru transport și turism la 14 iulie 2021, intitulată „Cum să îmbunătățim drepturile pasagerilor care folosesc transportul aerian în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19? – Regulamentul (CE) nr. 261/2004” (10), pentru a evalua cât de eficient s-a aplicat Regulamentul privind compensarea pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor în timpul pandemiei de COVID-19 și dacă cadrul juridic al UE privind drepturile pasagerilor a fost adecvat pentru a face față unei astfel de crize; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atrage atenția asupra numărului mare de petiții care invocă încălcări ale Cartei; subliniază rezultatul limitat al petițiilor menționate mai sus, din cauza limitării efective a domeniului de aplicare al Cartei, astfel cum se subliniază la articolul 51 din aceasta; reamintește că așteptările majorității petiționarilor în ceea ce privește drepturile care le sunt conferite de cartă sunt mari și depășesc domeniul lor de aplicare actual; își reiterează îndemnul de a se lua în considerare ca articolul 51 să fie interpretat într-un sens mai larg decât se prevede în legislația Uniunii sau să fie eliminat cu totul, după cum s-a mai precizat și în alte rezoluții anterioare (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | atrage atenția asupra numărului semnificativ de petiții discutate în legătură cu diferite aspecte ale apărării drepturilor familiilor curcubeu în UE, în special diferitele poziții cu privire la libera circulație și drepturile de recunoaștere reciprocă ale familiilor LGBTIQ+ în UE; reamintește atelierul organizat de Comisia pentru petiții la 22 martie 2021 privind drepturile persoanelor LGBTI+ în UE, pentru a discuta situația persoanelor LGBTIQ+, cu scopul de a examina noua strategie privind egalitatea persoanelor LGBTIQ prezentată de Comisie și de a aborda problema reprezentată de obstacolele în calea liberei circulații a familiilor curcubeu; atrage atenția asupra raportului Comisiei pentru petiții din 15 iulie 2021 referitor la drepturile persoanelor LGBTIQ în UE (12), în care solicită Comisiei să ia măsuri concrete pentru a asigura protecția familiilor LGBTIQ+ în conformitate cu Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauzele Coman și Hamilton, Maruko, Römer și Hay (13) și Hotărârea Taddeucci și McCall (14) a Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că petițiile referitoare la drepturile minorităților naționale au rămas pe ordinea de zi a Comisiei pentru petiții, în special în domeniile practicilor discriminatorii privind dreptul lor la educație în limba maternă, drepturile lingvistice sau culturale și alte drepturi, cum ar fi dreptul de proprietate, astfel cum se subliniază în petițiile privind cazurile de confiscare și de retrocedare a terenurilor în unele state membre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | constată că aspectele legate de mediu au rămas un domeniu care i-a preocupat mult pe petiționari în 2021; regretă faptul că normele de mediu nu sunt întotdeauna puse în practică corect în statele membre, așa cum se relatează în numeroase petiții care formulează plângeri referitoare la poluarea aerului, starea de conservare a carnivorelor mari și impactul lor asupra activităților umane, exploatarea forestieră ilegală, atacurile împotriva activiștilor de mediu, eliminarea ilegală a deșeurilor de plastic, degradarea ecosistemelor naturale, securitatea nucleară și alterarea biodiversității, și după cum confirmă EU Pilot și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate de Comisie; subliniază activitatea importantă desfășurată de Comisia pentru petiții în a evidenția impactul activităților miniere asupra mediului, după cum o demonstrează numărul de petiții primite pe această temă; atrage atenția asupra audierii publice din 2 decembrie 2021 privind impactul social și asupra mediului al activității miniere în UE, organizată de Comisia pentru petiții în asociere cu Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în vederea dobândirii de cunoștințe științifice privind diverse aspecte, inclusiv legislația minieră, standardele de siguranță, impactul social și asupra mediului al minelor, cetățenia de mediu, participarea publicului și transparența în sectorul minier; subliniază că Comisia ar trebui să investigheze cu prioritate cazurile de transpunere și punere în aplicare incorectă a legislației UE în domeniul mediului, pentru a răspunde în mod eficient preocupărilor petiționarilor; sugerează că statele membre trebuie să acorde prioritate punerii în aplicare a principiului precauției și principiului de „a nu face rău” atunci când examinează autorizarea proiectelor cu impact asupra mediului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că practicile ilicite denunțate în petiții, cum ar fi eliminarea deșeurilor în depozitele ilegale de deșeuri, exploatarea forestieră ilegală și comerțul ilegal cu lemn, distrugerea ecosistemelor sau uciderea și traficul ilicit de specii protejate în temeiul Directivei UE privind habitatele reprezintă încălcări grave ale dreptului UE și constituie infracțiuni împotriva mediului; subliniază în acest context că Comisia ar trebui să consolideze instrumentele de combatere a infracțiunilor împotriva mediului la nivelul UE pentru a investiga în mod eficient astfel de infracțiuni și a le urmări penal și pentru a-i aduce pe autorii lor în fața justiției; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atrage atenția asupra audierii comune a Comisiei pentru petiții și a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară din 25 februarie 2021 privind gestionarea materialelor plastice și a deșeurilor în economia circulară, care s-a concentrat pe punerea în aplicare a cadrului legislativ actual privind deșeurile de plastic, abordând principalele provocări cu care se confruntă statele membre, precum și subliniind oportunitățile pe care le oferă cadrul juridic în vederea reducerii impactului materialelor plastice asupra mediului în întreaga Europă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază importanța îndeplinirii așteptărilor cetățenilor Uniunii în ceea ce privește protecția mediului și, în special, a luării de măsuri în domeniul politicii privind apa pentru a reduce poluarea și reziduurile periculoase de substanțe chimice; subliniază, în acest sens, Rezoluția din 23 martie 2021 referitoare la reziduurile chimice din Marea Baltică, pe baza petițiilor nr. 1328/2019 și 0406/2020 (15); invită Comisia să se asigure că problema munițiilor aruncate în mările europene figurează în programele orizontale pentru a permite depunerea de proiecte care vizează regiuni afectate de aceeași problemă și a înlesni schimbul de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă, prin urmare, Comisia să asigure, împreună cu statele membre, punerea corectă în aplicare a legislației UE în domeniul mediului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atrage atenția asupra audierii comune a Comisiei pentru petiții și a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală din 16 iunie 2021 privind tratamentul echitabil și egal al fermierilor în întreaga Uniune Europeană, care s-a axat pe reforma politicii agricole comune, pe noile norme ale UE privind plățile directe și pe dezvoltarea rurală după 2022; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că Uniunea trebuie să garanteze cetățenilor dreptul de a participa activ la activitățile democratice ale Uniunii Europene în oricare dintre limbile oficiale ale Uniunii, pentru a evita orice formă de discriminare și a promova multilingvismul; încurajează, în acest sens, instituțiile UE să utilizeze cât mai multe limbi oficiale și să pună în aplicare în mod coerent politicile lor în materie de multilingvism; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază activitatea Comisiei pentru petiții pe marginea petițiilor privind presupusele condiții precare de siguranță în parcările pentru camioane și vehicule comerciale din rețeaua rutieră europeană și atacurile asupra transportatorilor în zonele parcărilor pentru camioane; subliniază, în acest sens, propunerea de rezoluție adoptată de Comisia pentru petiții la 6 octombrie 2021 referitoare la siguranța parcărilor pentru camioane în UE (16); îndeamnă Comisia și Consiliul să ia măsurile necesare pentru a stabili și a dezvolta o cooperare polițienească cu autoritățile competente din toate statele membre, cu scopul de a preveni, depista și ancheta infracțiunile comise pe drumuri și în zonele de parcare; încurajează Comisia să dea curs acestei rezoluții prin măsuri concrete și să consolideze monitorizarea condițiilor de siguranță în zonele de parcare pentru camioane; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pune în evidență contribuția importantă adusă de Comisia pentru petiții la apărarea drepturilor persoanelor cu dizabilități, după cum reiese din modul în care a tratat o serie de petiții privind acest subiect sensibil; subliniază, în acest sens, Rezoluția Parlamentului din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (17), care a fost adoptată de Comisia pentru petiții la 14 iulie 2021; reamintește atelierul din 9 noiembrie 2021 intitulat „Drepturile persoanelor cu dizabilități – Punerea în aplicare de către UE a observațiilor finale din 2015 ale Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap și a Strategiei pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030”, pe care Comisia pentru petiții l-a organizat pentru a se concentra pe punerea în aplicare a Convenției și pe modul în care aceasta a fost abordată și soluționată, în special prin strategii pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește rolul special de protecție jucat de Comisia pentru petiții în cadrul UE în contextul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități; atrage atenția asupra importantelor activități aflate în derulare ale comisiei ce privesc petițiile referitoare la aspecte legate de dizabilități; ia act de faptul că numărul de petiții privind dizabilitățile a scăzut în 2021 față de anul precedent; accentuează că accesibilitatea și mobilitatea în spațiile publice, discriminarea, incluziunea și accesul la educație și la locuri de muncă se numără în continuare printre principalele probleme cu care se confruntă persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că relațiile cu Ombudsmanul European se numără printre responsabilitățile conferite Comisiei pentru petiții prin Regulamentul de procedură al Parlamentului; apreciază cooperarea fructuoasă a Parlamentului cu Ombudsmanul European, precum și implicarea sa în Rețeaua europeană a ombudsmanilor; recunoaște că Ombudsmanul European contribuie regulat la lucrările Comisiei pentru petiții pe întreaga durată a anului; este ferm convins că instituțiile, organele și agențiile Uniunii trebuie să dea curs în mod consecvent și eficace recomandărilor Ombudsmanului; sprijină ferm activitatea Ombudsmanului vizând menținerea accesului public la documentele UE, care a cuprins 214 anchete în 2021; invită din nou Comisia să prezinte o propunere de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, așa cum a fost adoptată în rezoluțiile anterioare; subliniază că orice astfel de revizuire trebuie să crească transparența și responsabilitatea prin promovarea bunelor practici administrative (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că ICE este un instrument important pentru o cetățenie activă și participarea publicului; -se bucură că la anumite reuniuni unele ICE nereușite au fost discutate ca petiții, fapt ce le-a oferit cetățenilor posibilitatea de a-și expune ideile și de a organiza o dezbatere constructivă, facilitându-se astfel participarea cetățenilor UE la procesul democratic al Uniunii; remarcă numărul semnificativ de noi ICE înregistrate de Comisie în 2021, ceea ce arată că cetățenii profită de oportunitatea de a utiliza instrumente participative pentru a avea un cuvânt de spus în procesele de elaborare a politicilor și de legiferare; invită Comisia să implice mai mult cetățenii și să dea curs în mod corespunzător inițiativelor cetățenești europene reușite, inclusiv prin propuneri legislative; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că ar trebui garantate eforturi suplimentare de comunicare pentru a crește vizibilitatea activităților Comisiei pentru petiții în toate statele membre ale UE, în special vizibilitatea misiunilor sale oficiale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că portalul web pentru petiții este un instrument esențial pentru a asigura un proces de petiționare funcțional, eficient și transparent; salută, în acest sens, îmbunătățirile aduse protecției datelor și elementelor de securitate care au făcut portalul mai ușor de utilizat și mai sigur pentru cetățeni; subliniază că trebuie depuse în continuare eforturi pentru ca portalul să devină mai accesibil și cunoscut cetățenilor, inclusiv persoanelor cu dizabilități; consideră că portalul web pentru petiții trebuie să ofere descrieri succinte, într-un limbaj clar și simplu, ale tuturor instrumentelor participative ale UE, pentru a ajuta utilizatorii să identifice canalul cel mai adecvat și să reducă numărul de petiții inadmisibile; sprijină crearea unui portal digital unic, care să le permită cetățenilor să acceseze și să regăsească informațiile privind toate procedurile legate de petiții; |
| --- | --- |

38.

| 39. | constată că, deși în ultimii ani se înregistrează o creștere clară a numărului de susținători pentru una sau mai multe petiții, numeroși petiționari și-au exprimat îngrijorarea cu privire la complexitatea demersurilor care trebuie făcute pe portalul online pentru petiții al Parlamentului European ca să-și exprime sprijinul pentru o petiție; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre și comisiilor pentru petiții din statele membre, ombudsmanilor naționali sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  JO C 347, 9.9.2022, p. 110.

(2)  JO C 18, 19.1.2017, p. 10.

(3)  Adoptată de Parlament la 9 martie 2022 ca rezoluție (JO C 347, 9.9.2022, p. 110).

(4)  Adoptat de Parlament ca rezoluție la 16 decembrie 2021. JO C 251, 30.6.2022, p. 96.

(5)  Adoptat de Parlament la 11 martie 2021 ca rezoluție referitoare la activitățile Ombudsmanului European – raport anual pe 2019. JO C 474, 24.11.2021, p. 82.

(6)  Adoptat de Parlament la 16 februarie 2022 ca rezoluție referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2020 (JO C 342, 6.9.2022, p. 58).

(7)  Adoptat de Parlament ca rezoluție la 9 martie 2022 (JO C 347, 9.9.2022, p. 110).

(8)  Avizul PE689.805 în procedura 2021/2025(INI), adoptat de Parlament ca rezoluție la 24 iunie 2021. JO C 81, 18.2.2022, p. 27.

(9)  Cazul Ombudsmanului European 790/2021/MIG.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor (JO L 46, 17.2.2004, p. 1).

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 27 februarie 2014 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2012) (JO C 285, 29.8.2017, p. 112).

(12)  Adoptat de Parlament ca rezoluție la 14 septembrie 2021 (JO C 117, 11.3.2022, p. 2).

(13)  Hotărârea din 5 iunie 2018, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; Hotărârea din 1 aprilie 2008, Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179; Hotărârea din 10 mai 2011, Römer, C-147/08, ECLI:EU:C:2011:286; Hotărârea din 7 februarie 2014, Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823.

(14)  Taddeucci și McCall împotriva Italiei, nr. 51361/09.

(15)  Adoptată de Parlament ca rezoluție la 27 aprilie 2021 (JO C 506, 15.12.2021, p. 9).

(16)  Adoptată de Parlament ca rezoluție la 25 noiembrie 2021 (JO C 224, 8.6.2022, p. 95).

(17)  Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (petițiile nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 și altele). JO C 132, 24.3.2022, p. 129.

(18)  Rezoluția Parlamentului European din 16 decembrie 2021 referitoare la deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2020 (JO C 251, 30.6.2022, p. 96).

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 13 decembrie 2022

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Notificare în temeiul schemei de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA)

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 177/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0567),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0323/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Irlandei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Irlandei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 aprilie 2022 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 aprilie 2022 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0145/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 105, 4.3.2022, p. 140.

(2)  JO C 301, 5.8.2022, p. 116.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 8 iunie 2022 (Texte adoptate, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Transporturi: abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 177/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0381),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0294/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 decembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 decembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0286/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 decembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2023/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2023/144.)

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Aviație civilă: abrogarea Directivei 89/629/CEE a Consiliului

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 177/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0465),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0310/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 decembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 decembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0287/2022),

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea;

3.

încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 decembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2023/... a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2023/145.)

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Cooperarea administrativă în domeniul accizelor

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2023/C 177/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0539),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0367/2022),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0276/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Aplicarea articolelor 93, 107 și 108 din TFUE anumitor categorii de ajutoare de stat în sectorul transportului feroviar, al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului multimodal

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 decembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea articolelor 93, 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat în sectorul transportului feroviar, al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului multimodal (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Procedura de consultare)

(2023/C 177/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0327),

| — | având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0290/2022),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0285/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

Miercuri, 14 decembrie 2022

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Instrumentul pentru acordarea de sprijin Ucrainei în 2023 (asistență macrofinanciară +)

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului la prima lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2023/C 177/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția Consiliului la prima lectură (15727/2022 – C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului la prima lectură (15727/2022 – C9-0424/2022),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0597),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 67 și 163 din Regulamentul său de procedură |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 67 și 163 din Regulamentul său de procedură

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Texte adoptate, 24.11.2022, P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene: asistență pentru Germania, Belgia, Țările de Jos, Austria, Luxemburg, Spania și Grecia

Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Germaniei, Belgiei, Țărilor de Jos, Austriei, Luxemburgului, Spaniei și Greciei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în aceste țări în cursul anului 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1) („Regulamentul privind FSUE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1) („Regulamentul privind FSUE”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2), în special articolul 9 („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2), în special articolul 9 („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 10,

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la încălzirea globală cu 1,5 oC, raportul său special privind schimbările climatice și suprafața terestră și raportul său special privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la încălzirea globală cu 1,5 oC, raportul său special privind schimbările climatice și suprafața terestră și raportul său special privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris, la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris, la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2021 referitoare la evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2021 referitoare la evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0282/2022),

| 1. | își exprimă profunda solidaritate cu toate victimele, familiile acestora și cu toate persoanele afectate de inundațiile devastatoare din Germania, Belgia, Țările de Jos, Austria și Luxemburg, de erupția vulcanică de pe insula La Palma din Spania și de cutremurul din Creta, Grecia, precum și cu autoritățile naționale, regionale și locale și cu organizațiile neguvernamentale implicate în eforturile de ajutorare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de decizie și consideră că mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este o formă concretă și vizibilă de solidaritate a Uniunii cu cetățenii săi și cu regiunile afectate din Germania, Belgia, Țările de Jos, Austria, Luxemburg, Spania și Grecia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a creat nevoi de ajutor de urgență foarte mari, atât în Uniune, cât și în țările învecinate; subliniază că efectele războiului, împreună cu consecințele catastrofelor naturale grave din 2022, au pus sub foarte mare presiune rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență (SEAR); |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că numărul și gravitatea situațiilor de urgență sunt imprevizibile; își reiterează poziția potrivit căreia plafonul anual al SEAR pentru perioada 2021-2027 nu este adecvat pentru a răspunde situațiilor de urgență; regretă că, din cauza constrângerilor bugetare, cetățenii și regiunile statelor membre vizate de propunerea Comisiei vor primi ajutoare limitate, care nu ajung nici pe departe pentru a satisface nevoile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază că trebuie urgent acordată asistență financiară prin FSUE pentru ca sprijinul să sosească în timp util în regiunile afectate; regretă totodată că suma maximă disponibilă pentru această mobilizare a FSUE este mult mai mică decât valoarea potențial necesară ajutorului și sosește la peste un an după producerea evenimentelor, din cauza normelor rigide de mobilizare a FSUE; invită deci Comisia să încerce să găsească noi posibilități de a acorda finanțări suplimentare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se declară din nou îngrijorat de decizia de a fuziona rezerva pentru ajutoare de urgență și FSUE în actualul cadru financiar multianual, care a provocat deficiențe grave și a redus semnificativ finanțarea totală disponibilă; regretă că, din cauza regulilor de mobilizare a SEAR și a limitărilor impuse concentrării fondurilor din FSUE la începutul perioadei în temeiul articolului 9 alineatul (5) din Regulamentul privind CFM, nu se poate acorda finanțare suplimentară; invită insistent Comisia să prezinte un model pentru o mobilizare mai rapidă și mai la timp a FSUE; consideră că resursele disponibile pentru FSUE ar trebui majorate substanțial și puse la dispoziție mai rapid, în cadrul revizuirii ambițioase a cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

6.

| 7. | accentuează că acordarea, gestionarea și execuția granturilor din FSUE ar trebui făcute în conformitate cu principiile transparenței și bunei gestiuni financiare, inclusiv printr-o monitorizare amănunțită; invită Comisia și statele membre să intensifice eforturile de comunicare, cu scopul de a spori sensibilizarea opiniei publice cu privire la intervențiile realizate cu finanțare din FSUE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că o revizuire ambițioasă a cadrului financiar multianual ar trebui să presupună împărțirea SEAR în două componente, rezerva pentru ajutoare de urgență și FSUE, precum și majorarea creditelor anuale de la 1,2 miliarde EUR pentru SEAR la 1 miliard EUR pentru fiecare componentă la prețurile din 2018; consideră că acest lucru ar oferi resurse suplimentare vitale pentru a răspunde nevoilor actuale și emergente, având în vedere mai cu seamă intensificarea și înmulțirea fenomenelor meteorologice extreme și situația umanitară mondială; |
| --- | --- |

8.

| 9. | evidențiază că trebuie reexaminată arhitectura mecanismului FSUE, astfel încât să devină mai rapid, mai flexibil și mai prompt, pentru a-i permite să își realizeze potențialul de instrument de urgență eficace; cere deci să se revizuiască Regulamentul privind FSUE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  JO C 15, 12.1.2022, p. 2.

---

ANEXĂ:

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Germaniei, Belgiei, Țărilor de Jos, Austriei, Luxemburgului, Spaniei și Greciei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în țările respective în cursul anului 2021

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2023/68.)

---

| 17.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Energia din surse regenerabile, performanța energetică a clădirilor și eficiența energetică: amendamente (REPowerEU)

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 decembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel

(2023/C 177/24)

AMENDAMENTELE ADOPTATE DE PARLAMENTUL EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (4),

întrucât:

| (1) | În contextul Pactului verde european (5), Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (6) a stabilit obiectivul ca Uniunea să devină neutră din punct de vedere climatic până
  cel târziu
  în 2050, precum și obiectivul de reducere cu
  cel puțin
  55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030. Aceste obiective necesită o tranziție energetică
  justă, care nu lasă niciun teritoriu sau niciun cetățean în urmă, o eficiență sporită
  și ponderi semnificativ mai mari ale surselor regenerabile de energie într-un sistem energetic integrat. |
| --- | --- |

(1)

În contextul Pactului verde european (5), Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (6) a stabilit obiectivul ca Uniunea să devină neutră din punct de vedere climatic până
  cel târziu
  în 2050, precum și obiectivul de reducere cu
  cel puțin
  55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030. Aceste obiective necesită o tranziție energetică
  justă, care nu lasă niciun teritoriu sau niciun cetățean în urmă, o eficiență sporită
  și ponderi semnificativ mai mari ale surselor regenerabile de energie într-un sistem energetic integrat.

| (2) | Energia din surse regenerabile joacă un rol fundamental în realizarea acestor obiective, având în vedere că sectorul energetic contribuie în prezent cu peste 75 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin reducerea acestor emisii de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile
  poate
  ,
  de asemenea, contribui
  la abordarea provocărilor legate de mediu, cum ar fi pierderea biodiversității, și la reducerea poluării
  solului, apei și aerului
  în conformitate cu obiectivele Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării. |
| --- | --- |

(2)

Energia din surse regenerabile joacă un rol fundamental în realizarea acestor obiective, având în vedere că sectorul energetic contribuie în prezent cu peste 75 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin reducerea acestor emisii de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile
  poate
  ,
  de asemenea, contribui
  la abordarea provocărilor legate de mediu, cum ar fi pierderea biodiversității, și la reducerea poluării
  solului, apei și aerului
  în conformitate cu obiectivele Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării.

| (2a) | Contextul general creat de invadarea Ucrainei de către Rusia și efectele pandemiei de COVID-19 au condus la o creștere bruscă a prețurilor energiei în întreaga Uniune, subliniind astfel necesitatea de a accelera eficiența energetică și de a spori utilizarea energiei din surse regenerabile în Uniune. În vederea atingerii obiectivului pe termen lung al unui sistem energetic independent de țările terțe, Uniunea ar trebui să pună accentul pe accelerarea tranziției verzi și pe asigurarea unei politici energetice de reducere a emisiilor, care să micșoreze dependența de combustibilii fosili importați și să stabilească prețuri corecte și accesibile cetățenilor și întreprinderilor Uniunii din toate sectoarele economiei. |
| --- | --- |

(2a)

Contextul general creat de invadarea Ucrainei de către Rusia și efectele pandemiei de COVID-19 au condus la o creștere bruscă a prețurilor energiei în întreaga Uniune, subliniind astfel necesitatea de a accelera eficiența energetică și de a spori utilizarea energiei din surse regenerabile în Uniune. În vederea atingerii obiectivului pe termen lung al unui sistem energetic independent de țările terțe, Uniunea ar trebui să pună accentul pe accelerarea tranziției verzi și pe asigurarea unei politici energetice de reducere a emisiilor, care să micșoreze dependența de combustibilii fosili importați și să stabilească prețuri corecte și accesibile cetățenilor și întreprinderilor Uniunii din toate sectoarele economiei.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Procedurile administrative lungi reprezintă unul dintre principalele obstacole în calea investițiilor în sursele regenerabile de energie și în infrastructura conexă. Printre aceste obstacole se numără complexitatea normelor aplicabile pentru selectarea amplasamentelor și autorizațiile administrative pentru proiecte,
  inclusiv eventual constrângeri legate de importanța istorică a anumitor situri,
  complexitatea și durata evaluării impactului proiectelor asupra mediului
  și
  problemele legate de racordarea la
  rețelele de energie
  , constrângerile privind adaptarea specificațiilor tehnologice în timpul procedurii de acordare a autorizațiilor sau problemele de personal ale autorităților care acordă autorizațiile sau ale operatorilor de rețea. Pentru a accelera ritmul implementării proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, este necesar să se adopte norme care să simplifice și să scurteze procesele de acordare a autorizațiilor
  , luându-se în considerare acceptarea socială a introducerii energiei din surse regenerabile
  . |
| --- | --- |

(4)

Procedurile administrative lungi reprezintă unul dintre principalele obstacole în calea investițiilor în sursele regenerabile de energie și în infrastructura conexă. Printre aceste obstacole se numără complexitatea normelor aplicabile pentru selectarea amplasamentelor și autorizațiile administrative pentru proiecte,
  inclusiv eventual constrângeri legate de importanța istorică a anumitor situri,
  complexitatea și durata evaluării impactului proiectelor asupra mediului
  și
  problemele legate de racordarea la
  rețelele de energie
  , constrângerile privind adaptarea specificațiilor tehnologice în timpul procedurii de acordare a autorizațiilor sau problemele de personal ale autorităților care acordă autorizațiile sau ale operatorilor de rețea. Pentru a accelera ritmul implementării proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, este necesar să se adopte norme care să simplifice și să scurteze procesele de acordare a autorizațiilor
  , luându-se în considerare acceptarea socială a introducerii energiei din surse regenerabile
  .

| (5) | Directiva (UE) 2018/2001 raționalizează cerințele pentru a simplifica procedurile administrative de autorizare a centralelor de energie din surse regenerabile prin introducerea unor norme privind organizarea și durata maximă a părții administrative a procesului de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, acoperind toate autorizațiile relevante pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea centralelor, precum și pentru racordarea lor la rețea. |
| --- | --- |

(5)

Directiva (UE) 2018/2001 raționalizează cerințele pentru a simplifica procedurile administrative de autorizare a centralelor de energie din surse regenerabile prin introducerea unor norme privind organizarea și durata maximă a părții administrative a procesului de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, acoperind toate autorizațiile relevante pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea centralelor, precum și pentru racordarea lor la rețea.

| (6) | Este necesară o simplificare și o scurtare suplimentară a proceselor administrative de acordare a autorizațiilor
  centralelor de energie din surse regenerabile și infrastructurii lor aferente, inclusiv racordările la rețea
  , într-un mod coordonat și armonizat, pentru a se asigura că Uniunea își atinge obiectivele ambițioase în materie de climă și energie pentru 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică până în 2050, ținând seama totodată de principiul de a nu face rău enunțat în cadrul Pactului verde european. Introducerea unor termene mai scurte și clare pentru deciziile care trebuie luate de autoritățile competente pentru emiterea autorizației pentru instalațiile de energie din surse regenerabile pe baza unei cereri complete va accelera implementarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, este oportun să se facă o distincție între proiectele din zone deosebit de adecvate pentru implementarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, pentru care termenele pot fi în mod special raționalizate (zone pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile), și proiectele situate în afara acestor zone. |
| --- | --- |

(6)

Este necesară o simplificare și o scurtare suplimentară a proceselor administrative de acordare a autorizațiilor
  centralelor de energie din surse regenerabile și infrastructurii lor aferente, inclusiv racordările la rețea
  , într-un mod coordonat și armonizat, pentru a se asigura că Uniunea își atinge obiectivele ambițioase în materie de climă și energie pentru 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică până în 2050, ținând seama totodată de principiul de a nu face rău enunțat în cadrul Pactului verde european. Introducerea unor termene mai scurte și clare pentru deciziile care trebuie luate de autoritățile competente pentru emiterea autorizației pentru instalațiile de energie din surse regenerabile pe baza unei cereri complete va accelera implementarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, este oportun să se facă o distincție între proiectele din zone deosebit de adecvate pentru implementarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, pentru care termenele pot fi în mod special raționalizate (zone pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile), și proiectele situate în afara acestor zone.

| (7) | Unele dintre cele mai frecvente probleme cu care se confruntă dezvoltatorii de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile se referă la procedurile
  administrative, complexe și lungi, de autorizare și de conectare la rețea
  , stabilite la nivel național sau regional
  și la lipsa de personal suficient și de expertiză tehnică care să permită autorităților
  să evalueze impactul proiectelor propuse asupra mediului. Prin urmare, este oportun să se raționalizeze anumite aspecte legate de mediu ale procedurilor și proceselor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile.
  În plus, este bine să avem siguranța că operatorii de sisteme energetice sprijină implementarea eficientă a unor proiecte de energie din surse regenerabile prin achiziționarea de servicii de flexibilitate în acord cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2019/943 și din Directiva (UE) 2019/944. [Am. 5] |
| --- | --- |

(7)

Unele dintre cele mai frecvente probleme cu care se confruntă dezvoltatorii de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile se referă la procedurile
  administrative, complexe și lungi, de autorizare și de conectare la rețea
  , stabilite la nivel național sau regional
  și la lipsa de personal suficient și de expertiză tehnică care să permită autorităților
  să evalueze impactul proiectelor propuse asupra mediului. Prin urmare, este oportun să se raționalizeze anumite aspecte legate de mediu ale procedurilor și proceselor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile.
  În plus, este bine să avem siguranța că operatorii de sisteme energetice sprijină implementarea eficientă a unor proiecte de energie din surse regenerabile prin achiziționarea de servicii de flexibilitate în acord cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2019/943 și din Directiva (UE) 2019/944. [Am. 5]

| (7a) | Procedurile administrative complexe, lungi și opace au un impact disproporționat asupra cetățenilor, autorităților locale și IMM-urilor, care acționează ca consumatori ai propriei energii din surse regenerabile în mod individual sau prin agregatori și comunități de energie din surse regenerabile. Acest lucru se datorează adesea în special lipsei de experiență sau de expertiză, de resurse financiare și umane pentru a parcurge procesele de autorizare și de conectare la rețea. Este necesar să se faciliteze parcurgerea cu succes a procesului de obținere a aprobărilor relevante pentru actorii neprofesioniști și necomerciali de pe piață. Acest lucru ar trebui facilitat prin simplificare, acolo unde este necesar, și prin componente specifice în cazul în care acești actori nu au aceeași capacitate ca alți participanți pe piață profesioniști, dotați cu resurse suficiente. Planificarea integrată pe mai multe niveluri și cartografierea energiei din surse regenerabile ar trebui să reflecte planificarea și cartografierea efectuate la nivel local și regional, precum și identificarea estimărilor privind personalul, formarea, finanțarea și nevoile tehnice ale autorităților de eliberare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

(7a)

Procedurile administrative complexe, lungi și opace au un impact disproporționat asupra cetățenilor, autorităților locale și IMM-urilor, care acționează ca consumatori ai propriei energii din surse regenerabile în mod individual sau prin agregatori și comunități de energie din surse regenerabile. Acest lucru se datorează adesea în special lipsei de experiență sau de expertiză, de resurse financiare și umane pentru a parcurge procesele de autorizare și de conectare la rețea. Este necesar să se faciliteze parcurgerea cu succes a procesului de obținere a aprobărilor relevante pentru actorii neprofesioniști și necomerciali de pe piață. Acest lucru ar trebui facilitat prin simplificare, acolo unde este necesar, și prin componente specifice în cazul în care acești actori nu au aceeași capacitate ca alți participanți pe piață profesioniști, dotați cu resurse suficiente. Planificarea integrată pe mai multe niveluri și cartografierea energiei din surse regenerabile ar trebui să reflecte planificarea și cartografierea efectuate la nivel local și regional, precum și identificarea estimărilor privind personalul, formarea, finanțarea și nevoile tehnice ale autorităților de eliberare a autorizațiilor.

| (8) | O implementare mai rapidă a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile
  ar trebui
  să fie sprijinită prin planificarea
  integrată pe mai multe niveluri și cartografierea energiei din surse regenerabile
  de către statele membre
  , în coordonare structurată cu autoritățile locale și regionale
  . Statele membre ar trebui să identifice zonele terestre,
  suprafețele, zonele subterane
  și zonele maritime necesare pentru instalarea de centrale de producere a energiei din surse regenerabile în vederea îndeplinirii contribuțiilor lor naționale la obiectivul revizuit pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001
  , precum și obiectivele secundare prevăzute la articolul 15a, articolul 22a, articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și obiectivul privind neutralitatea climatică prevăzut la articolul 2.
  Aceste zone ar trebui să reflecte traiectoriile lor estimate și capacitatea instalată totală planificată și ar trebui să fie identificate prin tehnologia din domeniul energiei din surse regenerabile stabilită în planurile naționale
  actualizate
  privind energia și clima ale statelor membre în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Identificarea terenurilor,
  a suprafețelor, a zonelor subterane
  și a apelor continentale și a zonelor maritime necesare ar trebui să ia în considerare disponibilitatea surselor regenerabile de energie și potențialul oferit de diferitele zone terestre și maritime pentru producția de energie din surse regenerabile în funcție de diferitele tehnologii, cererea de energie preconizată,
  ținând seama de eficiența energetică și a sistemului
  , în general și în diferitele regiuni ale statului membru, precum și disponibilitatea
  rețelei de energie și a
  infrastructurii rețelei relevante,
  a instalațiilor
  de stocare
  a energiei, inclusiv stocarea termică
  , și a altor instrumente de flexibilitate, având în vedere capacitatea necesară pentru a gestiona cantitatea tot mai mare de energie din surse regenerabile,
  de potențialul implicării active a cetățenilor în sistemul energetic, acționând în calitate de consumatori autonomi individuali sau prin agregatori și comunități de energie
  .
  În plus, statele membre ar trebui să se asigure că autorizațiile administrative pentru construirea, realimentarea și exploatarea centralelor pentru producția de energie din surse regenerabile menționate la articolul 16 alineatul (1) și alineatul (2) sunt considerate decizii finale privind rezultatul procedurii autorității competente sau a autorităților competente privind determinarea destinației terenurilor pentru zona în care vor fi situate centralele respective. |
| --- | --- |

(8)

O implementare mai rapidă a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile
  ar trebui
  să fie sprijinită prin planificarea
  integrată pe mai multe niveluri și cartografierea energiei din surse regenerabile
  de către statele membre
  , în coordonare structurată cu autoritățile locale și regionale
  . Statele membre ar trebui să identifice zonele terestre,
  suprafețele, zonele subterane
  și zonele maritime necesare pentru instalarea de centrale de producere a energiei din surse regenerabile în vederea îndeplinirii contribuțiilor lor naționale la obiectivul revizuit pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001
  , precum și obiectivele secundare prevăzute la articolul 15a, articolul 22a, articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și obiectivul privind neutralitatea climatică prevăzut la articolul 2.
  Aceste zone ar trebui să reflecte traiectoriile lor estimate și capacitatea instalată totală planificată și ar trebui să fie identificate prin tehnologia din domeniul energiei din surse regenerabile stabilită în planurile naționale
  actualizate
  privind energia și clima ale statelor membre în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Identificarea terenurilor,
  a suprafețelor, a zonelor subterane
  și a apelor continentale și a zonelor maritime necesare ar trebui să ia în considerare disponibilitatea surselor regenerabile de energie și potențialul oferit de diferitele zone terestre și maritime pentru producția de energie din surse regenerabile în funcție de diferitele tehnologii, cererea de energie preconizată,
  ținând seama de eficiența energetică și a sistemului
  , în general și în diferitele regiuni ale statului membru, precum și disponibilitatea
  rețelei de energie și a
  infrastructurii rețelei relevante,
  a instalațiilor
  de stocare
  a energiei, inclusiv stocarea termică
  , și a altor instrumente de flexibilitate, având în vedere capacitatea necesară pentru a gestiona cantitatea tot mai mare de energie din surse regenerabile,
  de potențialul implicării active a cetățenilor în sistemul energetic, acționând în calitate de consumatori autonomi individuali sau prin agregatori și comunități de energie
  .
  În plus, statele membre ar trebui să se asigure că autorizațiile administrative pentru construirea, realimentarea și exploatarea centralelor pentru producția de energie din surse regenerabile menționate la articolul 16 alineatul (1) și alineatul (2) sunt considerate decizii finale privind rezultatul procedurii autorității competente sau a autorităților competente privind determinarea destinației terenurilor pentru zona în care vor fi situate centralele respective.

| (9) | Statele membre ar trebui să desemneze ca zone pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile zonele care sunt deosebit de adecvate pentru dezvoltarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile, făcând distincție între tehnologii, și în care nu se preconizează ca implementarea tipului specific de surse regenerabile să aibă un impact semnificativ
  asupra mediului și siguranței alimentare în ceea ce privește producția agricolă
  .
  Zonele de accelerare pentru energia din surse regenerabile ar trebui să fie deosebit de adecvate pentru instalarea de centrale de producere a energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, instalațiile de ardere a biomasei ar trebui excluse din zonele de accelerare a producerii de energie din surse regenerabile, cu excepția instalațiilor situate într-o regiune ultraperiferică, astfel cum se menționează la articolul 349 din TFUE, unde, din cauza unor nevoi specifice, ar putea fi luate în considerare excepții.
  La desemnarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să evite zonele protejate și să aibă în vedere planuri de refacere.
  Ar trebui instituite zone de accelerare pentru energia din surse regenerabile cel puțin pentru turbinele eoliene și instalațiile solare și ar putea fi stabilite pentru instalațiile de producție a biometanului.
  Statele membre pot desemna zone pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  specifice pentru unul sau mai multe tipuri de centrale de energie din surse regenerabile și ar trebui să indice tipul sau tipurile de energie din surse regenerabile care sunt adecvate pentru a fi produse în fiecare zonă pretabilă
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre ar trebui să desemneze ca zone pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile zonele care sunt deosebit de adecvate pentru dezvoltarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile, făcând distincție între tehnologii, și în care nu se preconizează ca implementarea tipului specific de surse regenerabile să aibă un impact semnificativ
  asupra mediului și siguranței alimentare în ceea ce privește producția agricolă
  .
  Zonele de accelerare pentru energia din surse regenerabile ar trebui să fie deosebit de adecvate pentru instalarea de centrale de producere a energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, instalațiile de ardere a biomasei ar trebui excluse din zonele de accelerare a producerii de energie din surse regenerabile, cu excepția instalațiilor situate într-o regiune ultraperiferică, astfel cum se menționează la articolul 349 din TFUE, unde, din cauza unor nevoi specifice, ar putea fi luate în considerare excepții.
  La desemnarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să evite zonele protejate și să aibă în vedere planuri de refacere.
  Ar trebui instituite zone de accelerare pentru energia din surse regenerabile cel puțin pentru turbinele eoliene și instalațiile solare și ar putea fi stabilite pentru instalațiile de producție a biometanului.
  Statele membre pot desemna zone pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  specifice pentru unul sau mai multe tipuri de centrale de energie din surse regenerabile și ar trebui să indice tipul sau tipurile de energie din surse regenerabile care sunt adecvate pentru a fi produse în fiecare zonă pretabilă
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile.

| (9a) | Producția de alimente trebuie să aibă prioritate față de producția de energie, iar producția de energie nu ar trebui să conducă la reducerea producției alimentare sau a randamentului culturilor, dar cele două activități pot și trebuie să coexiste și ar trebui să exploateze sinergii. În acest scop, va fi necesară facilitarea producerii energiei din surse regenerabile în formele sale variate, în locuri care sunt ușor accesibile agricultorilor, și în conformitate cu nevoile exploatației. Statele membre trebuie să evite desemnarea terenurilor agricole productive, a zonelor agricole care produc produse agroalimentare de înaltă calitate și produse cu o legătură specială cu peisajul și cultura locală ca fiind zone pretabile accelerării de proiecte de producere a energiei din surse regenerabile. Exploatarea surselor regenerabile de energie, cum ar fi producția de biometan, ar trebui să fie încurajate în zonele foarte apropiate de siturile agricole, adică în apropierea terenurilor agricole și a amplasamentelor agricole, și în zonele neagricole situate pe terenuri agricole. În mod prioritar, zonele pretabile accelerării de proiecte de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să se afle în apropierea utilizatorilor finali sau a zonelor cu infrastructuri existente și în locurile în care pot fi utilizate fluxurile reziduale sau deșeurile agricole pentru producția de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(9a)

Producția de alimente trebuie să aibă prioritate față de producția de energie, iar producția de energie nu ar trebui să conducă la reducerea producției alimentare sau a randamentului culturilor, dar cele două activități pot și trebuie să coexiste și ar trebui să exploateze sinergii. În acest scop, va fi necesară facilitarea producerii energiei din surse regenerabile în formele sale variate, în locuri care sunt ușor accesibile agricultorilor, și în conformitate cu nevoile exploatației. Statele membre trebuie să evite desemnarea terenurilor agricole productive, a zonelor agricole care produc produse agroalimentare de înaltă calitate și produse cu o legătură specială cu peisajul și cultura locală ca fiind zone pretabile accelerării de proiecte de producere a energiei din surse regenerabile. Exploatarea surselor regenerabile de energie, cum ar fi producția de biometan, ar trebui să fie încurajate în zonele foarte apropiate de siturile agricole, adică în apropierea terenurilor agricole și a amplasamentelor agricole, și în zonele neagricole situate pe terenuri agricole. În mod prioritar, zonele pretabile accelerării de proiecte de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să se afle în apropierea utilizatorilor finali sau a zonelor cu infrastructuri existente și în locurile în care pot fi utilizate fluxurile reziduale sau deșeurile agricole pentru producția de energie din surse regenerabile.

| (10) | Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) definește evaluările de mediu ca fiind un instrument important pentru integrarea considerațiilor de mediu în elaborarea și adoptarea planurilor și programelor. Pentru a desemna zonele de
  accelerare
  pentru energia din surse regenerabile, statele membre ar trebui să elaboreze un plan sau planuri care să cuprindă identificarea zonelor și normele și măsurile de atenuare aplicabile
  sau
  proiectele situate în fiecare zonă de
  accelerare pentru energia din surse regenerabile
  .
  Dimensiunea acestor zone ar trebui să fie proporțională cu obiectivele privind energia din surse regenerabile și cu obiectivele secundare stabilite în Directiva (UE) 2018/2001 și în planurile naționale privind energia și clima, astfel cum au fost actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Statele membre pot elabora un plan unic pentru toate zonele pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  și pentru toate tehnologiile în domeniul energiei din surse regenerabile sau planuri specifice pentru fiecare tehnologie, care să identifice una sau mai multe zone pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  . Fiecare plan ar trebui să facă obiectul unei evaluări de mediu efectuate în conformitate cu condițiile stabilite în Directiva 2001/42/CE, pentru a se evalua impactul fiecărei tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile asupra zonelor relevante desemnate în planul respectiv. Efectuarea în acest scop a unei evaluări de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE ar permite statelor membre să adopte o abordare mai integrată și mai eficientă în ceea ce privește planificarea și să ia în considerare aspectele de mediu într-o etapă incipientă a procesului de planificare la nivel strategic. Acest lucru ar contribui la intensificarea implementării diferitelor surse regenerabile de energie într-un mod mai rapid și mai raționalizat, reducând în același timp la minimum impactul negativ al acestor proiecte asupra mediului. |
| --- | --- |

(10)

Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) definește evaluările de mediu ca fiind un instrument important pentru integrarea considerațiilor de mediu în elaborarea și adoptarea planurilor și programelor. Pentru a desemna zonele de
  accelerare
  pentru energia din surse regenerabile, statele membre ar trebui să elaboreze un plan sau planuri care să cuprindă identificarea zonelor și normele și măsurile de atenuare aplicabile
  sau
  proiectele situate în fiecare zonă de
  accelerare pentru energia din surse regenerabile
  .
  Dimensiunea acestor zone ar trebui să fie proporțională cu obiectivele privind energia din surse regenerabile și cu obiectivele secundare stabilite în Directiva (UE) 2018/2001 și în planurile naționale privind energia și clima, astfel cum au fost actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Statele membre pot elabora un plan unic pentru toate zonele pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  și pentru toate tehnologiile în domeniul energiei din surse regenerabile sau planuri specifice pentru fiecare tehnologie, care să identifice una sau mai multe zone pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  . Fiecare plan ar trebui să facă obiectul unei evaluări de mediu efectuate în conformitate cu condițiile stabilite în Directiva 2001/42/CE, pentru a se evalua impactul fiecărei tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile asupra zonelor relevante desemnate în planul respectiv. Efectuarea în acest scop a unei evaluări de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE ar permite statelor membre să adopte o abordare mai integrată și mai eficientă în ceea ce privește planificarea și să ia în considerare aspectele de mediu într-o etapă incipientă a procesului de planificare la nivel strategic. Acest lucru ar contribui la intensificarea implementării diferitelor surse regenerabile de energie într-un mod mai rapid și mai raționalizat, reducând în același timp la minimum impactul negativ al acestor proiecte asupra mediului.

| (11) | În urma adoptării planului sau a planurilor de desemnare a zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să monitorizeze efectele importante ale planurilor și programelor asupra mediului, între altele, în scopul identificării efectelor adverse ▌, într-un stadiu incipient, și pentru a putea lua măsuri de remediere adecvate, în conformitate cu Directiva 2001/42/CE. |
| --- | --- |

(11)

În urma adoptării planului sau a planurilor de desemnare a zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să monitorizeze efectele importante ale planurilor și programelor asupra mediului, între altele, în scopul identificării efectelor adverse ▌, într-un stadiu incipient, și pentru a putea lua măsuri de remediere adecvate, în conformitate cu Directiva 2001/42/CE.

| (12) | Dispozițiile Convenției Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (8) („Convenția de la Aarhus”) referitoare la accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu, în special dispozițiile referitoare la participarea publicului și la accesul la justiție, rămân aplicabile ▌. |
| --- | --- |

(12)

Dispozițiile Convenției Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (8) („Convenția de la Aarhus”) referitoare la accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu, în special dispozițiile referitoare la participarea publicului și la accesul la justiție, rămân aplicabile ▌.

| (12a) | Pentru a crește gradul de acceptare de către public a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile și pentru a permite cetățenilor și comunităților locale să-și producă și să-și consume propria energie, statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate cu scopul de a informa corespunzător cetățenii despre noile proiecte și în vederea promovării și a facilitării, în egală măsură, a participării acestora la proiectele respective, printre altele prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(12a)

Pentru a crește gradul de acceptare de către public a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile și pentru a permite cetățenilor și comunităților locale să-și producă și să-și consume propria energie, statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate cu scopul de a informa corespunzător cetățenii despre noile proiecte și în vederea promovării și a facilitării, în egală măsură, a participării acestora la proiectele respective, printre altele prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile.

| (13) | Desemnarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să vizeze asigurarea faptului că producția de energie din surse regenerabile din aceste zone, împreună cu centralele existente de energie din surse regenerabile, cu viitoarele centrale de energie din surse regenerabile situate în afara acestor zone și cu mecanismele de cooperare vor fi suficiente pentru a realiza contribuția statelor membre la obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

(13)

Desemnarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să vizeze asigurarea faptului că producția de energie din surse regenerabile din aceste zone, împreună cu centralele existente de energie din surse regenerabile, cu viitoarele centrale de energie din surse regenerabile situate în afara acestor zone și cu mecanismele de cooperare vor fi suficiente pentru a realiza contribuția statelor membre la obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001.

| (14) | În zonele desemnate ca zone pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile care respectă normele și măsurile identificate în planul sau planurile elaborate de statele membre ar trebui să beneficieze de prezumția că nu au efecte semnificative asupra mediului. Prin urmare, ar trebui să existe o derogare de la necesitatea de a efectua o evaluare specifică a impactului asupra mediului la nivel de proiect în sensul Directivei 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), cu excepția proiectelor care ar putea avea efecte semnificative asupra mediului într-un alt stat membru sau în cazul în care un stat membru care ar putea fi afectat în mod semnificativ solicită o astfel de evaluare. Obligațiile care decurg din Convenția CEE-ONU de la Espoo din 25 februarie 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier ar trebui să se aplice în continuare statelor membre în cazul în care proiectul ar putea avea un impact transfrontalier semnificativ într-o țară terță. |
| --- | --- |

(14)

În zonele desemnate ca zone pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile care respectă normele și măsurile identificate în planul sau planurile elaborate de statele membre ar trebui să beneficieze de prezumția că nu au efecte semnificative asupra mediului. Prin urmare, ar trebui să existe o derogare de la necesitatea de a efectua o evaluare specifică a impactului asupra mediului la nivel de proiect în sensul Directivei 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), cu excepția proiectelor care ar putea avea efecte semnificative asupra mediului într-un alt stat membru sau în cazul în care un stat membru care ar putea fi afectat în mod semnificativ solicită o astfel de evaluare. Obligațiile care decurg din Convenția CEE-ONU de la Espoo din 25 februarie 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier ar trebui să se aplice în continuare statelor membre în cazul în care proiectul ar putea avea un impact transfrontalier semnificativ într-o țară terță.

| (15) | Desemnarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să permită centralelor de energie din surse regenerabile, racordării acestora la rețea, precum și instalațiilor de stocare a energiei de la același amplasament situate în aceste zone să beneficieze de previzibilitate și de proceduri administrative raționalizate. În special, proiectele situate în zone pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  ar trebui să beneficieze de proceduri administrative accelerate, inclusiv de un acord tacit în cazul lipsei unui răspuns la termenul stabilit din partea autorității competente cu privire la o etapă administrativă, cu excepția cazului în care proiectul respectiv face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului. Aceste proiecte ar trebui, de asemenea, să beneficieze de termene clar delimitate și de securitate juridică în ceea ce privește rezultatul preconizat al procedurii. În urma depunerii cererii pentru proiecte într-o zonă pretabilă
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să efectueze o examinare rapidă a acestor cereri, cu scopul de a identifica dacă este foarte probabil ca vreunul dintre proiecte să genereze efecte negative neprevăzute semnificative – având în vedere sensibilitatea ecologică a zonei geografice în care sunt situate –, care nu au fost identificate în timpul evaluării de mediu a planului sau a planurilor de desemnare a zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, efectuată în conformitate cu Directiva 2001/42/CE. Toate proiectele situate în zone zonă pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să fie considerate aprobate la sfârșitul unui astfel de proces de examinare. Numai în cazul în care statele membre au dovezi clare că un anumit proiect este foarte probabil să producă astfel de efecte negative neprevăzute semnificative, statele membre ar trebui, după motivarea unei astfel de decizii, să supună proiectul respectiv unei evaluări de mediu în conformitate cu Directiva 2011/92/UE și, după caz, cu Directiva 92/43/CEE (10). Având în vedere necesitatea de a accelera implementarea surselor regenerabile de energie, o astfel de evaluare ar trebui efectuată în termen de șase luni. |
| --- | --- |

(15)

Desemnarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să permită centralelor de energie din surse regenerabile, racordării acestora la rețea, precum și instalațiilor de stocare a energiei de la același amplasament situate în aceste zone să beneficieze de previzibilitate și de proceduri administrative raționalizate. În special, proiectele situate în zone pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  ar trebui să beneficieze de proceduri administrative accelerate, inclusiv de un acord tacit în cazul lipsei unui răspuns la termenul stabilit din partea autorității competente cu privire la o etapă administrativă, cu excepția cazului în care proiectul respectiv face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului. Aceste proiecte ar trebui, de asemenea, să beneficieze de termene clar delimitate și de securitate juridică în ceea ce privește rezultatul preconizat al procedurii. În urma depunerii cererii pentru proiecte într-o zonă pretabilă
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să efectueze o examinare rapidă a acestor cereri, cu scopul de a identifica dacă este foarte probabil ca vreunul dintre proiecte să genereze efecte negative neprevăzute semnificative – având în vedere sensibilitatea ecologică a zonei geografice în care sunt situate –, care nu au fost identificate în timpul evaluării de mediu a planului sau a planurilor de desemnare a zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, efectuată în conformitate cu Directiva 2001/42/CE. Toate proiectele situate în zone zonă pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să fie considerate aprobate la sfârșitul unui astfel de proces de examinare. Numai în cazul în care statele membre au dovezi clare că un anumit proiect este foarte probabil să producă astfel de efecte negative neprevăzute semnificative, statele membre ar trebui, după motivarea unei astfel de decizii, să supună proiectul respectiv unei evaluări de mediu în conformitate cu Directiva 2011/92/UE și, după caz, cu Directiva 92/43/CEE (10). Având în vedere necesitatea de a accelera implementarea surselor regenerabile de energie, o astfel de evaluare ar trebui efectuată în termen de șase luni.

| (15a) | Statele membre au fost de acord cu dezvoltarea unei rețele europene Natura 2000 coerente, propunând Comisiei situri adecvate de importanță comunitară în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE și arii speciale de protecție desemnate în temeiul Directivei 2009/147/CE
   (11)

  . Statele membre ar trebui să se asigure că siturile care figurează pe lista lor națională pe baza criteriilor științifice stabilite în Directiva 2009/147/CE și Directiva 92/43/CEE nu sunt desemnate ca zone pretabile accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, cu excepția suprafețelor artificiale și construite situate în siturile respective, cum ar fi acoperișurile, zonele de parcare sau infrastructura de transport. |
| --- | --- |

(15a)

Statele membre au fost de acord cu dezvoltarea unei rețele europene Natura 2000 coerente, propunând Comisiei situri adecvate de importanță comunitară în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE și arii speciale de protecție desemnate în temeiul Directivei 2009/147/CE
   (11)

  . Statele membre ar trebui să se asigure că siturile care figurează pe lista lor națională pe baza criteriilor științifice stabilite în Directiva 2009/147/CE și Directiva 92/43/CEE nu sunt desemnate ca zone pretabile accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, cu excepția suprafețelor artificiale și construite situate în siturile respective, cum ar fi acoperișurile, zonele de parcare sau infrastructura de transport.

| (16) | Ținând cont de necesitatea de a accelera implementarea surselor regenerabile de energie, identificarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile nu ar trebui să împiedice instalarea existentă și viitoare de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile în toate zonele disponibile pentru implementarea energiei din surse regenerabile. Astfel de proiecte ar trebui să facă în continuare obiectul obligației de a efectua o evaluare specifică a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva 2011/92/UE și ar trebui să facă obiectul procedurilor prevăzute pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile situate în afara zonelor pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  . Pentru a accelera procesul de autorizare la scara necesară pentru atingerea obiectivului privind energia din surse regenerabile stabilit în Directiva (UE) 2018/2001, procedurile aplicabile proiectelor din afara zonelor pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  ar trebui, de asemenea, simplificate și raționalizate prin introducerea unor termene maxime clare pentru toate etapele procedurii, inclusiv evaluări de mediu specifice pentru fiecare proiect. |
| --- | --- |

(16)

Ținând cont de necesitatea de a accelera implementarea surselor regenerabile de energie, identificarea zonelor pretabile
  accelerării
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile nu ar trebui să împiedice instalarea existentă și viitoare de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile în toate zonele disponibile pentru implementarea energiei din surse regenerabile. Astfel de proiecte ar trebui să facă în continuare obiectul obligației de a efectua o evaluare specifică a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva 2011/92/UE și ar trebui să facă obiectul procedurilor prevăzute pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile situate în afara zonelor pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  . Pentru a accelera procesul de autorizare la scara necesară pentru atingerea obiectivului privind energia din surse regenerabile stabilit în Directiva (UE) 2018/2001, procedurile aplicabile proiectelor din afara zonelor pretabile
  accelerării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  ar trebui, de asemenea, simplificate și raționalizate prin introducerea unor termene maxime clare pentru toate etapele procedurii, inclusiv evaluări de mediu specifice pentru fiecare proiect.

| (17) | Utilizarea multiplă a spațiului pentru producerea de energie din surse regenerabile și alte utilizări ale zonelor terestre și maritime (cum ar fi producția de alimente sau protecția ori refacerea naturii) atenuează constrângerile legate de utilizarea zonelor terestre și maritime. În acest context, amenajarea teritoriului este un instrument
  esențial
  de identificare și orientare a sinergiilor pentru utilizarea zonelor terestre și maritime într-un stadiu incipient. Statele membre ar trebui să exploreze, să permită și să favorizeze utilizările multiple ale zonelor identificate ca urmare a măsurilor de amenajare a teritoriului adoptate. |
| --- | --- |

(17)

Utilizarea multiplă a spațiului pentru producerea de energie din surse regenerabile și alte utilizări ale zonelor terestre și maritime (cum ar fi producția de alimente sau protecția ori refacerea naturii) atenuează constrângerile legate de utilizarea zonelor terestre și maritime. În acest context, amenajarea teritoriului este un instrument
  esențial
  de identificare și orientare a sinergiilor pentru utilizarea zonelor terestre și maritime într-un stadiu incipient. Statele membre ar trebui să exploreze, să permită și să favorizeze utilizările multiple ale zonelor identificate ca urmare a măsurilor de amenajare a teritoriului adoptate.

| (18) | Construirea și exploatarea centralelor de energie din surse regenerabile poate duce ocazional la uciderea sau perturbarea păsărilor și a altor specii protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE sau al Directivei
  2009/147/CE
  ▌. Cu toate acestea, o astfel de ucidere sau perturbare nu ar fi considerată deliberată în sensul acestor directive dacă un proiect a adoptat, în timpul construcției și exploatării sale,
  toate măsurile necesare
  de atenuare pentru a evita coliziunile sau a preveni perturbările și dacă realizează o monitorizare adecvată pentru a evalua eficacitatea unor astfel de măsuri și, în lumina informațiilor colectate, ia măsuri suplimentare, după caz, pentru a se asigura că nu există niciun impact negativ semnificativ asupra populației speciilor în cauză. |
| --- | --- |

(18)

Construirea și exploatarea centralelor de energie din surse regenerabile poate duce ocazional la uciderea sau perturbarea păsărilor și a altor specii protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE sau al Directivei
  2009/147/CE
  ▌. Cu toate acestea, o astfel de ucidere sau perturbare nu ar fi considerată deliberată în sensul acestor directive dacă un proiect a adoptat, în timpul construcției și exploatării sale,
  toate măsurile necesare
  de atenuare pentru a evita coliziunile sau a preveni perturbările și dacă realizează o monitorizare adecvată pentru a evalua eficacitatea unor astfel de măsuri și, în lumina informațiilor colectate, ia măsuri suplimentare, după caz, pentru a se asigura că nu există niciun impact negativ semnificativ asupra populației speciilor în cauză.

| (19) | Pe lângă instalarea de noi
  și inovatoare
  centrale de energie din surse regenerabile, retehnologizarea centralelor existente de energie din surse regenerabile are un potențial semnificativ de a contribui la realizarea obiectivelor privind energia din surse regenerabile. Întrucât, de obicei, centralele existente de energie din surse regenerabile au fost instalate pe amplasamente cu un potențial semnificativ de surse regenerabile de energie, retehnologizarea poate asigura utilizarea continuă a acestor amplasamente, reducând în același timp necesitatea de a desemna noi amplasamente pentru proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile. Retehnologizarea include beneficii suplimentare, cum ar fi racordarea la rețea existentă, un grad probabil mai ridicat de acceptare de către public și de cunoaștere a impactului asupra mediului. Retehnologizarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile implică modificarea sau extinderea proiectelor existente în grade diferite. Procesul de acordare a autorizațiilor, inclusiv evaluările de mediu și examinarea, pentru retehnologizarea proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să se limiteze la impactul potențial care rezultă din modificare sau extindere, în comparație cu proiectul inițial. |
| --- | --- |

(19)

Pe lângă instalarea de noi
  și inovatoare
  centrale de energie din surse regenerabile, retehnologizarea centralelor existente de energie din surse regenerabile are un potențial semnificativ de a contribui la realizarea obiectivelor privind energia din surse regenerabile. Întrucât, de obicei, centralele existente de energie din surse regenerabile au fost instalate pe amplasamente cu un potențial semnificativ de surse regenerabile de energie, retehnologizarea poate asigura utilizarea continuă a acestor amplasamente, reducând în același timp necesitatea de a desemna noi amplasamente pentru proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile. Retehnologizarea include beneficii suplimentare, cum ar fi racordarea la rețea existentă, un grad probabil mai ridicat de acceptare de către public și de cunoaștere a impactului asupra mediului. Retehnologizarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile implică modificarea sau extinderea proiectelor existente în grade diferite. Procesul de acordare a autorizațiilor, inclusiv evaluările de mediu și examinarea, pentru retehnologizarea proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să se limiteze la impactul potențial care rezultă din modificare sau extindere, în comparație cu proiectul inițial.

| (20) | Directiva (UE) 2018/2001 introduce proceduri raționalizate de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizare. Pentru a răspunde nevoii tot mai mari de retehnologizare a centralelor existente de energie din surse regenerabile și pentru a utiliza pe deplin avantajele pe care le oferă, este oportun să se stabilească o procedură și mai scurtă pentru retehnologizarea centralelor de energie din surse regenerabile situate în zone
  de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  , inclusiv o procedură de examinare mai scurtă. Pentru retehnologizarea centralelor existente de energie din surse regenerabile situate în afara zonelor
  de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  , statele membre ar trebui să asigure un proces simplificat și rapid de acordare a autorizațiilor, care nu ar trebui să depășească un an, ținând seama totodată de principiul de a nu face rău enunțat în cadrul Pactului verde european. |
| --- | --- |

(20)

Directiva (UE) 2018/2001 introduce proceduri raționalizate de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizare. Pentru a răspunde nevoii tot mai mari de retehnologizare a centralelor existente de energie din surse regenerabile și pentru a utiliza pe deplin avantajele pe care le oferă, este oportun să se stabilească o procedură și mai scurtă pentru retehnologizarea centralelor de energie din surse regenerabile situate în zone
  de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  , inclusiv o procedură de examinare mai scurtă. Pentru retehnologizarea centralelor existente de energie din surse regenerabile situate în afara zonelor
  de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  , statele membre ar trebui să asigure un proces simplificat și rapid de acordare a autorizațiilor, care nu ar trebui să depășească un an, ținând seama totodată de principiul de a nu face rău enunțat în cadrul Pactului verde european.

| (20a) | Pentru a promova și a accelera retehnologizarea centralelor existente de energie din surse regenerabile, ar trebui stabilită imediat o procedură simplificată pentru racordările la rețea atunci când retehnologizarea are ca rezultat o creștere limitată a capacității totale în raport cu proiectul inițial. [Am. 20] |
| --- | --- |

(20a)

Pentru a promova și a accelera retehnologizarea centralelor existente de energie din surse regenerabile, ar trebui stabilită imediat o procedură simplificată pentru racordările la rețea atunci când retehnologizarea are ca rezultat o creștere limitată a capacității totale în raport cu proiectul inițial. [Am. 20]

| (20b) | Atunci când se retehnologizează o instalație solară, se pot obține creșteri ale eficienței și ale capacității fără a se extinde spațiul ocupat. Prin urmare, instalația retehnologizată nu are un impact asupra mediului diferit de cel al instalației inițiale, atât timp cât spațiul utilizat nu este extins în cadrul acestui proces, iar măsurile de atenuare a impactului asupra mediului necesare inițial continuă să fie respectate. [Am. 21] |
| --- | --- |

(20b)

Atunci când se retehnologizează o instalație solară, se pot obține creșteri ale eficienței și ale capacității fără a se extinde spațiul ocupat. Prin urmare, instalația retehnologizată nu are un impact asupra mediului diferit de cel al instalației inițiale, atât timp cât spațiul utilizat nu este extins în cadrul acestui proces, iar măsurile de atenuare a impactului asupra mediului necesare inițial continuă să fie respectate. [Am. 21]

| (21) | Instalarea de echipamente de energie solară, împreună cu
  stocarea, inclusiv
  stocarea
  de căldură și energie
  pe același amplasament, și racordarea la rețea aferente, în structurile existente sau viitoare create în alte scopuri decât producția de energie solară, cu excepția suprafețelor artificiale de apă, cum ar fi acoperișurile, zonele de parcare, drumurile și căile ferate, nu ridică, de regulă, probleme legate de utilizările concurente ale spațiului sau de impactul asupra mediului. Prin urmare, aceste instalații pot beneficia de proceduri mai scurte de acordare a autorizațiilor.
  Așadar, prezenta directivă introduce un proces accelerat de acordare a autorizațiilor pentru instalarea de echipamente de energie solară și pentru stocarea pe același amplasament și racordarea la rețea aferente în cadrul unor structuri artificiale existente sau viitoare create în alte scopuri decât producția de energie solară. Ea introduce, de asemenea, o derogare specifică pentru aceste instalații de la necesitatea de a efectua evaluări de mediu în temeiul Directivei 2011/92/UE, pe baza faptului că nu sunt susceptibile să ridice probleme legate de utilizările concurente ale spațiului sau de impactul asupra mediului. Investițiile în instalații mici și descentralizate de energie solară pentru a deveni autoconsumatori de energie din surse regenerabile reprezintă unul dintre cele mai eficiente mijloace prin care consumatorii de energie își pot reduce facturile la energie și expunerea la volatilitatea prețurilor. Instalațiile descentralizate, inclusiv pentru autoconsumatorii individuali sau colectivi sau în contextul unei comunități locale de energie din surse regenerabile, contribuie, de asemenea, la reducerea cererii globale de gaze naturale, la creșterea rezilienței sistemului și la realizarea obiectivelor Uniunii privind energia din surse regenerabile. Instalațiile cu o capacitate electrică mai mică sau egală cu 50 kW nu sunt susceptibile să aibă efecte negative majore asupra mediului sau a rețelei și nu ridică probleme de siguranță. În plus, instalațiile mici ale autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile nu necesită, în general, extinderea capacității la punctul de racordare la rețea. Având în vedere efectele pozitive imediate ale acestor instalații pentru consumatori și impactul limitat pe care îl pot avea asupra mediului, este oportun să se simplifice și mai mult procesul de acordare a autorizațiilor care li se aplică, prin introducerea conceptului de acord tacit al administrației în procedurile relevante de acordare a autorizațiilor, pentru a promova și accelera implementarea acestor instalații și pentru a valorifica beneficiile lor pe termen scurt. [Am. 22] |
| --- | --- |

(21)

Instalarea de echipamente de energie solară, împreună cu
  stocarea, inclusiv
  stocarea
  de căldură și energie
  pe același amplasament, și racordarea la rețea aferente, în structurile existente sau viitoare create în alte scopuri decât producția de energie solară, cu excepția suprafețelor artificiale de apă, cum ar fi acoperișurile, zonele de parcare, drumurile și căile ferate, nu ridică, de regulă, probleme legate de utilizările concurente ale spațiului sau de impactul asupra mediului. Prin urmare, aceste instalații pot beneficia de proceduri mai scurte de acordare a autorizațiilor.
  Așadar, prezenta directivă introduce un proces accelerat de acordare a autorizațiilor pentru instalarea de echipamente de energie solară și pentru stocarea pe același amplasament și racordarea la rețea aferente în cadrul unor structuri artificiale existente sau viitoare create în alte scopuri decât producția de energie solară. Ea introduce, de asemenea, o derogare specifică pentru aceste instalații de la necesitatea de a efectua evaluări de mediu în temeiul Directivei 2011/92/UE, pe baza faptului că nu sunt susceptibile să ridice probleme legate de utilizările concurente ale spațiului sau de impactul asupra mediului. Investițiile în instalații mici și descentralizate de energie solară pentru a deveni autoconsumatori de energie din surse regenerabile reprezintă unul dintre cele mai eficiente mijloace prin care consumatorii de energie își pot reduce facturile la energie și expunerea la volatilitatea prețurilor. Instalațiile descentralizate, inclusiv pentru autoconsumatorii individuali sau colectivi sau în contextul unei comunități locale de energie din surse regenerabile, contribuie, de asemenea, la reducerea cererii globale de gaze naturale, la creșterea rezilienței sistemului și la realizarea obiectivelor Uniunii privind energia din surse regenerabile. Instalațiile cu o capacitate electrică mai mică sau egală cu 50 kW nu sunt susceptibile să aibă efecte negative majore asupra mediului sau a rețelei și nu ridică probleme de siguranță. În plus, instalațiile mici ale autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile nu necesită, în general, extinderea capacității la punctul de racordare la rețea. Având în vedere efectele pozitive imediate ale acestor instalații pentru consumatori și impactul limitat pe care îl pot avea asupra mediului, este oportun să se simplifice și mai mult procesul de acordare a autorizațiilor care li se aplică, prin introducerea conceptului de acord tacit al administrației în procedurile relevante de acordare a autorizațiilor, pentru a promova și accelera implementarea acestor instalații și pentru a valorifica beneficiile lor pe termen scurt. [Am. 22]

| (21a) | Pompele de căldură reprezintă o tehnologie pentru producerea de încălzire și răcire din energia ambientală, inclusiv din instalațiile de epurare a apelor uzate, și de energie geotermică. Acestea permit și folosirea căldurii și răcorii reziduale pentru încălzire și răcire. Introducerea rapidă a pompelor de căldură, care mobilizează surse regenerabile de energie insuficient utilizate, cum ar fi energia ambientală, energia geotermică, autoîncălzirea și căldura reziduală din sectoarele industriale și terțiare, inclusiv din centrele de date, permite înlocuirea cazanelor pe gaz natural și a altor cazane pe bază de combustibili fosili cu o soluție de încălzire din surse regenerabile, crescând în același timp eficiența energetică. Acest lucru va accelera reducerea utilizării gazului natural în furnizarea de căldură atât în sectorul clădirilor, cât și în cel industrial. Pentru a accelera instalarea și utilizarea pompelor de căldură, este oportun să se introducă proceduri specifice mai scurte de acordare a autorizațiilor pentru astfel de instalații, inclusiv o procedură simplificată pentru racordarea la rețea a pompelor de căldură mai mici, cu excepția cazului în care legislația națională nu impune o astfel de procedură. Instalarea mai rapidă și mai ușoară a pompelor de căldură, utilizarea crescută a surselor regenerabile de energie în sectorul încălzirii, care reprezintă aproape jumătate din consumul de energie al Uniunii, va contribui la securitatea aprovizionării și la răspunsul la o situație mai dificilă pe piață. [Am. 23] |
| --- | --- |

(21a)

Pompele de căldură reprezintă o tehnologie pentru producerea de încălzire și răcire din energia ambientală, inclusiv din instalațiile de epurare a apelor uzate, și de energie geotermică. Acestea permit și folosirea căldurii și răcorii reziduale pentru încălzire și răcire. Introducerea rapidă a pompelor de căldură, care mobilizează surse regenerabile de energie insuficient utilizate, cum ar fi energia ambientală, energia geotermică, autoîncălzirea și căldura reziduală din sectoarele industriale și terțiare, inclusiv din centrele de date, permite înlocuirea cazanelor pe gaz natural și a altor cazane pe bază de combustibili fosili cu o soluție de încălzire din surse regenerabile, crescând în același timp eficiența energetică. Acest lucru va accelera reducerea utilizării gazului natural în furnizarea de căldură atât în sectorul clădirilor, cât și în cel industrial. Pentru a accelera instalarea și utilizarea pompelor de căldură, este oportun să se introducă proceduri specifice mai scurte de acordare a autorizațiilor pentru astfel de instalații, inclusiv o procedură simplificată pentru racordarea la rețea a pompelor de căldură mai mici, cu excepția cazului în care legislația națională nu impune o astfel de procedură. Instalarea mai rapidă și mai ușoară a pompelor de căldură, utilizarea crescută a surselor regenerabile de energie în sectorul încălzirii, care reprezintă aproape jumătate din consumul de energie al Uniunii, va contribui la securitatea aprovizionării și la răspunsul la o situație mai dificilă pe piață. [Am. 23]

| (22) | Sursele regenerabile de energie sunt esențiale pentru combaterea schimbărilor climatice, reducerea prețurilor energiei, reducerea dependenței Uniunii de combustibilii fosili și garantarea securității aprovizionării în Uniune. În sensul legislației relevante a Uniunii în domeniul mediului, în evaluările necesare de la caz la caz pentru a stabili dacă o centrală de producere a energiei din surse regenerabile, racordarea sa la rețea, rețeaua conexă sau activele de stocare prezintă un interes public superior într-un anumit caz, statele membre ar trebui să considere că respectivele centrale și infrastructura lor conexă sunt de interes public superior și sunt în serviciul sănătății și siguranței publice, cu excepția cazului în care există dovezi clare că aceste proiecte au efecte negative majore asupra mediului, care nu pot fi atenuate sau compensate. Faptul de a considera că astfel de centrale sunt de interes public superior și sunt în serviciul sănătății și siguranței publice ar permite ca proiectele respective să beneficieze de o evaluare simplificată. |
| --- | --- |

(22)

Sursele regenerabile de energie sunt esențiale pentru combaterea schimbărilor climatice, reducerea prețurilor energiei, reducerea dependenței Uniunii de combustibilii fosili și garantarea securității aprovizionării în Uniune. În sensul legislației relevante a Uniunii în domeniul mediului, în evaluările necesare de la caz la caz pentru a stabili dacă o centrală de producere a energiei din surse regenerabile, racordarea sa la rețea, rețeaua conexă sau activele de stocare prezintă un interes public superior într-un anumit caz, statele membre ar trebui să considere că respectivele centrale și infrastructura lor conexă sunt de interes public superior și sunt în serviciul sănătății și siguranței publice, cu excepția cazului în care există dovezi clare că aceste proiecte au efecte negative majore asupra mediului, care nu pot fi atenuate sau compensate. Faptul de a considera că astfel de centrale sunt de interes public superior și sunt în serviciul sănătății și siguranței publice ar permite ca proiectele respective să beneficieze de o evaluare simplificată.

| (23) | Pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme și eficace a dispozițiilor prevăzute în prezenta directivă, Comisia sprijină statele membre prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic (12), care oferă expertiză tehnică personalizată pentru conceperea și punerea în aplicare a reformelor, inclusiv a celor care sporesc utilizarea energiei din surse regenerabile, promovează o mai bună integrare a sistemului energetic, identifică zone specifice deosebit de adecvate pentru instalarea de centrale de producere a energiei din surse regenerabile și raționalizează cadrul pentru procesele de autorizare și de acordare a autorizațiilor pentru centralele de energie din surse regenerabile. Sprijinul tehnic implică, de exemplu, consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme și eficace a dispozițiilor prevăzute în prezenta directivă, Comisia sprijină statele membre prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic (12), care oferă expertiză tehnică personalizată pentru conceperea și punerea în aplicare a reformelor, inclusiv a celor care sporesc utilizarea energiei din surse regenerabile, promovează o mai bună integrare a sistemului energetic, identifică zone specifice deosebit de adecvate pentru instalarea de centrale de producere a energiei din surse regenerabile și raționalizează cadrul pentru procesele de autorizare și de acordare a autorizațiilor pentru centralele de energie din surse regenerabile. Sprijinul tehnic implică, de exemplu, consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante.

| (23a) | Comisia ar trebui, de asemenea, să prevadă un sistem specific de derogare de la normele privind ajutoarele de stat pentru a permite statelor membre să calibreze corespunzător măsurile de ajutor pentru intervenții și investiții în favoarea surselor regenerabile de energie, a producției din surse proprii și a eficienței energetice. |
| --- | --- |

(23a)

Comisia ar trebui, de asemenea, să prevadă un sistem specific de derogare de la normele privind ajutoarele de stat pentru a permite statelor membre să calibreze corespunzător măsurile de ajutor pentru intervenții și investiții în favoarea surselor regenerabile de energie, a producției din surse proprii și a eficienței energetice.

| (24) | Prin urmare, Directiva (UE) 2018/2001 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(24)

Prin urmare, Directiva (UE) 2018/2001 ar trebui modificată în consecință.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | Stimularea utilizării energiei solare prin granturi și alte scheme de sprijin nu ar trebui să împiedice vânzarea acestei energii în rețea din surse private, comerciale și agricole. |
| --- | --- |

(25a)

Stimularea utilizării energiei solare prin granturi și alte scheme de sprijin nu ar trebui să împiedice vânzarea acestei energii în rețea din surse private, comerciale și agricole.

| (25b) | Sectorul agricol poate juca un rol-cheie în tranziția energetică a zonelor rurale și în comunitățile rurale, în special având în vedere producția descentralizată. Prin urmare, posibilitatea de a produce energie solară ca activitate secundară nu ar trebui să se limiteze la consumul propriu, ci ar putea fi luată în considerare în combinație, de exemplu, cu alte tipuri de producție. Statele membre ar trebui să încurajeze fermierii, prin mecanisme de finanțare specifice, să introducă instalații solare în exploatații, în special prin dezvoltarea de proiecte solare pe noile clădiri agricole, și să promoveze producția de biometan, pentru a permite dezvoltarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile, asigurând în același timp venituri suplimentare pentru fermieri. Există un potențial ridicat al instalațiilor de producere a energiei la scară mică în cadrul fermei de a spori circularitatea în cadrul exploatației prin transformarea deșeurilor și a fluxurilor reziduale ale exploatației, precum gunoiul de grajd, în căldură și electricitate, și este important să se promoveze și să se încurajeze fermierii să investească în aceste tehnologii. Consolidarea rețelei în zonele rurale ar trebui să fie puternic încurajată, astfel încât fermele să își poată aduce în mod efectiv contribuția potențială la tranziția energetică prin producția descentralizată de energie electrică. Ar trebui să se acorde prioritate zonelor geografice cu niveluri ridicate de iradianță, deoarece materiile prime pentru panourile solare reprezintă o resursă limitată. În plus, fermierii și organizațiile lor reprezentative ar trebui să fie implicați în desemnarea zonelor de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(25b)

Sectorul agricol poate juca un rol-cheie în tranziția energetică a zonelor rurale și în comunitățile rurale, în special având în vedere producția descentralizată. Prin urmare, posibilitatea de a produce energie solară ca activitate secundară nu ar trebui să se limiteze la consumul propriu, ci ar putea fi luată în considerare în combinație, de exemplu, cu alte tipuri de producție. Statele membre ar trebui să încurajeze fermierii, prin mecanisme de finanțare specifice, să introducă instalații solare în exploatații, în special prin dezvoltarea de proiecte solare pe noile clădiri agricole, și să promoveze producția de biometan, pentru a permite dezvoltarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile, asigurând în același timp venituri suplimentare pentru fermieri. Există un potențial ridicat al instalațiilor de producere a energiei la scară mică în cadrul fermei de a spori circularitatea în cadrul exploatației prin transformarea deșeurilor și a fluxurilor reziduale ale exploatației, precum gunoiul de grajd, în căldură și electricitate, și este important să se promoveze și să se încurajeze fermierii să investească în aceste tehnologii. Consolidarea rețelei în zonele rurale ar trebui să fie puternic încurajată, astfel încât fermele să își poată aduce în mod efectiv contribuția potențială la tranziția energetică prin producția descentralizată de energie electrică. Ar trebui să se acorde prioritate zonelor geografice cu niveluri ridicate de iradianță, deoarece materiile prime pentru panourile solare reprezintă o resursă limitată. În plus, fermierii și organizațiile lor reprezentative ar trebui să fie implicați în desemnarea zonelor de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, a dependenței energetice și a prețurilor energiei, nu poate fi suficient realizat de către statele membre, ci, datorită efectelor acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(30)

Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, a dependenței energetice și a prețurilor energiei, nu poate fi suficient realizat de către statele membre, ci, datorită efectelor acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (31) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (13), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să însoțească notificarea măsurilor lor de transpunere cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată, în special în urma hotărârii Curții Europene de Justiție în cauza Comisia/Belgia (14) (cauza C-543/17), |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (13), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să însoțească notificarea măsurilor lor de transpunere cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată, în special în urma hotărârii Curții Europene de Justiție în cauza Comisia/Belgia (14) (cauza C-543/17),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificarea Directivei (UE) 2018/2001

Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, se
  introduc
  următoarele puncte:






  „9a. | «zonă
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile» înseamnă o locație specifică, terestră sau maritimă, care a fost
  considerată prioritară
  de un stat membru ca fiind deosebit de adecvată pentru instalarea
  accelerată
  de centrale de producere a energiei din surse regenerabile
  , ținând cont de activele necesare pentru racordarea lor la rețea și rețelele energetice aferente; [Am. 3 și Am. 38] |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, se
  introduc
  următoarele puncte:

„9a.

| 9b. | «
  echipamente de energie solară
  »
  înseamnă echipamente care convertesc energia solară în energie termică sau electrică, în special echipamente solare termice și echipamente solare fotovoltaice;
  ”. [Am. 24] |
| --- | --- |

9b.

▌

| 3. | La articolul 15 se introduce următorul alineat ▌:

  „(2a)   Statele membre promovează testarea de tehnologii
  inovatoare
  în domeniul energiei din surse regenerabile
  , inclusiv tehnologii de producție, partajare și stocare
  în proiecte-pilot într-un mediu real, pentru o perioadă limitată de timp, în conformitate cu legislația UE aplicabilă și însoțite de garanții adecvate pentru a garanta funcționarea în condiții de siguranță a sistemului de
  energie
  electrică și pentru a evita efectele disproporționate asupra funcționării pieței interne, sub supravegherea unei autorități competente.
  Fără a aduce atingere articolului 17, statele membre se asigură că procedura de autorizare a unor astfel de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile este cel puțin la fel de rapidă ca în zonele de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile.
  ” |
| --- | --- |

3.

La articolul 15 se introduce următorul alineat ▌:

„(2a)   Statele membre promovează testarea de tehnologii
  inovatoare
  în domeniul energiei din surse regenerabile
  , inclusiv tehnologii de producție, partajare și stocare
  în proiecte-pilot într-un mediu real, pentru o perioadă limitată de timp, în conformitate cu legislația UE aplicabilă și însoțite de garanții adecvate pentru a garanta funcționarea în condiții de siguranță a sistemului de
  energie
  electrică și pentru a evita efectele disproporționate asupra funcționării pieței interne, sub supravegherea unei autorități competente.
  Fără a aduce atingere articolului 17, statele membre se asigură că procedura de autorizare a unor astfel de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile este cel puțin la fel de rapidă ca în zonele de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile.
  ”

| 4. | Se adaugă următoarele
  articole
  ▌:


  „Articolul 15b



  Cartografierea și planificarea integrată pe mai multe niveluri ale


  zonelor necesare pentru contribuțiile naționale la obiectivul pentru 2030 privind energia din surse regenerabile


  și la obiectivul neutralității climatice








  (1) | Până la ... [un an de la intrarea în vigoare], statele membre
  efectuează o cartografiere și o planificare integrate pe mai multe niveluri pentru utilizarea resurselor de energie din surse regenerabile pe teritoriul lor, în coordonare cu toate autoritățile naționale, regionale și locale relevante, pentru
  a identifica
  potențialul intern și
  zonele
  terestre, de suprafață, subterane
  și maritime
  disponibile
  pentru
  implementarea lor
  .
  Statele membre identifică, de asemenea, capacitatea instalată, precum și zonele terestre, de suprafață, subterane și maritime necesare pentru producția
  de energie din surse regenerabile
  și infrastructura aferentă acestora, cum ar fi rețeaua și instalațiile de stocare, inclusiv de stocare termică,
  care sunt necesare pentru îndeplinirea contribuțiilor lor naționale la obiectivul pentru 2030 privind energia din surse regenerabile în conformitate cu articolul 3 din prezenta directivă
  , precum și la obiectivele secundare prevăzute la articolul 15a, la articolul 22a, la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și pentru a atinge neutralitatea climatică până în 2050 în conformitate cu articolul 2 din acest regulament
  . Aceste zone sunt proporționale cu traiectoriile estimate și cu capacitatea instalată totală planificată pentru fiecare tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile, stabilite în planurile naționale privind energia și clima ale statelor membre, ▌în temeiul articolului 14
  și al articolului 15 alineatul (6)
  din Regulamentul (UE) 2018/1999
  , precum și în planurile de amenajare a spațiului maritim, inclusiv planurile menționate la articolul 8 din Directiva 2014/89/UE
   (15). |
| --- | --- | --- |

4.

Se adaugă următoarele
  articole
  ▌:

articole

„Articolul 15b

Cartografierea și planificarea integrată pe mai multe niveluri ale


  zonelor necesare pentru contribuțiile naționale la obiectivul pentru 2030 privind energia din surse regenerabile


  și la obiectivul neutralității climatice

(1)

Până la ... [un an de la intrarea în vigoare], statele membre
  efectuează o cartografiere și o planificare integrate pe mai multe niveluri pentru utilizarea resurselor de energie din surse regenerabile pe teritoriul lor, în coordonare cu toate autoritățile naționale, regionale și locale relevante, pentru
  a identifica
  potențialul intern și
  zonele
  terestre, de suprafață, subterane
  și maritime
  disponibile
  pentru
  implementarea lor
  .
  Statele membre identifică, de asemenea, capacitatea instalată, precum și zonele terestre, de suprafață, subterane și maritime necesare pentru producția
  de energie din surse regenerabile
  și infrastructura aferentă acestora, cum ar fi rețeaua și instalațiile de stocare, inclusiv de stocare termică,
  care sunt necesare pentru îndeplinirea contribuțiilor lor naționale la obiectivul pentru 2030 privind energia din surse regenerabile în conformitate cu articolul 3 din prezenta directivă
  , precum și la obiectivele secundare prevăzute la articolul 15a, la articolul 22a, la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și pentru a atinge neutralitatea climatică până în 2050 în conformitate cu articolul 2 din acest regulament
  . Aceste zone sunt proporționale cu traiectoriile estimate și cu capacitatea instalată totală planificată pentru fiecare tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile, stabilite în planurile naționale privind energia și clima ale statelor membre, ▌în temeiul articolului 14
  și al articolului 15 alineatul (6)
  din Regulamentul (UE) 2018/1999
  , precum și în planurile de amenajare a spațiului maritim, inclusiv planurile menționate la articolul 8 din Directiva 2014/89/UE
   (15).

| (2) | La identificarea zonelor menționate la alineatul (1), statele membre iau în considerare:






  (a) | disponibilitatea surselor regenerabile de energie și potențialul de producere a energiei din surse regenerabile al diferitelor tehnologii în zonele terestre și maritime; |
| --- | --- | --- |

(2)

La identificarea zonelor menționate la alineatul (1), statele membre iau în considerare:

(a)

disponibilitatea surselor regenerabile de energie și potențialul de producere a energiei din surse regenerabile al diferitelor tehnologii în zonele terestre și maritime;

| (b) | cererea de energie preconizată
  de la nivel național și regional, ținând seama de flexibilitatea potențială a răspunsului activ la cerere și de câștigurile preconizate în materie de eficiență energetică și de integrarea sistemului energetic
  ; |
| --- | --- |

(b)

cererea de energie preconizată
  de la nivel național și regional, ținând seama de flexibilitatea potențială a răspunsului activ la cerere și de câștigurile preconizate în materie de eficiență energetică și de integrarea sistemului energetic
  ;

| (c) | disponibilitatea
  rețelelor energetice
  ,
  a
  infrastructurii de rețea, a capacității de stocare și a altor instrumente de flexibilitate relevante sau potențialul de a crea
  sau de a moderniza
  o astfel de infrastructură de rețea și capacitate de stocare; |
| --- | --- |

(c)

disponibilitatea
  rețelelor energetice
  ,
  a
  infrastructurii de rețea, a capacității de stocare și a altor instrumente de flexibilitate relevante sau potențialul de a crea
  sau de a moderniza
  o astfel de infrastructură de rețea și capacitate de stocare;

| (ca) | potențialul implicării prosumatorilor de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile, evaluat în temeiul articolelor 21 și 22; |
| --- | --- |

(ca)

potențialul implicării prosumatorilor de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile, evaluat în temeiul articolelor 21 și 22;

| (cb) | rezultatele consultărilor publice deschise, incluzive și eficace, implicarea autorităților locale relevante și a tuturor părților interesate relevante, pentru a se asigura că opinia publică este luată în considerare în cadrul identificării zonelor menționate la articolele 15b și 15c; |
| --- | --- |

(cb)

rezultatele consultărilor publice deschise, incluzive și eficace, implicarea autorităților locale relevante și a tuturor părților interesate relevante, pentru a se asigura că opinia publică este luată în considerare în cadrul identificării zonelor menționate la articolele 15b și 15c;

| (cc) | proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile privind noile structuri artificiale preconizate, cum ar fi zonele de parcare, drumurile, căile ferate și zonele industriale; |
| --- | --- |

(cc)

proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile privind noile structuri artificiale preconizate, cum ar fi zonele de parcare, drumurile, căile ferate și zonele industriale;

| (cd) | dezvoltarea industrială preconizată și ocuparea forței de muncă asociate cu proiectele privind energia din surse regenerabile în comunitățile locale afectate. |
| --- | --- |

(cd)

dezvoltarea industrială preconizată și ocuparea forței de muncă asociate cu proiectele privind energia din surse regenerabile în comunitățile locale afectate.

| (3) | Statele membre favorizează utilizările multiple ale zonelor identificate ca urmare a obligației prevăzute la alineatul (1)
  , cu condiția ca instalarea centralelor pentru producerea de energie din surse regenerabile să fie compatibilă cu utilizările preexistente. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre favorizează utilizările multiple ale zonelor identificate ca urmare a obligației prevăzute la alineatul (1)
  , cu condiția ca instalarea centralelor pentru producerea de energie din surse regenerabile să fie compatibilă cu utilizările preexistente.

| (3a) | Atunci când identifică zonele terestre, de suprafață, subterane și maritime necesare pentru instalarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre implementează un mecanism de sprijinire a dezvoltării necesare a rețelei de încălzire din surse regenerabile și a rețelei electrice pentru a asigura un sistem energetic pe deplin integrat. |
| --- | --- |

(3a)

Atunci când identifică zonele terestre, de suprafață, subterane și maritime necesare pentru instalarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile, statele membre implementează un mecanism de sprijinire a dezvoltării necesare a rețelei de încălzire din surse regenerabile și a rețelei electrice pentru a asigura un sistem energetic pe deplin integrat.

| (3b) | În cazul în care instalațiile de producere a biometanului la scară largă sunt definite la nivel național ca instalații pentru efectuarea operațiunilor de valorificare a deșeurilor, astfel cum sunt enumerate la punctul (11) din anexa II la Directiva 2008/98/CE, statele membre pot include aceste instalații în surse regenerabile de energie atunci când desemnează zonele de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(3b)

În cazul în care instalațiile de producere a biometanului la scară largă sunt definite la nivel național ca instalații pentru efectuarea operațiunilor de valorificare a deșeurilor, astfel cum sunt enumerate la punctul (11) din anexa II la Directiva 2008/98/CE, statele membre pot include aceste instalații în surse regenerabile de energie atunci când desemnează zonele de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile.

| (3c) | Statele membre revizuiesc și actualizează periodic domeniile menționate la alineatul (1) din prezentul articol, cel puțin în contextul actualizării planurilor naționale privind clima și energia în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

Statele membre revizuiesc și actualizează periodic domeniile menționate la alineatul (1) din prezentul articol, cel puțin în contextul actualizării planurilor naționale privind clima și energia în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

| (3d) | Statele membre încurajează și sprijină autoritățile locale și regionale să elaboreze și să implementeze traiectorii sau obiective pentru energia din surse regenerabile produsă de orașe, prosumatori de energie din surse regenerabile și comunități de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(3d)

Statele membre încurajează și sprijină autoritățile locale și regionale să elaboreze și să implementeze traiectorii sau obiective pentru energia din surse regenerabile produsă de orașe, prosumatori de energie din surse regenerabile și comunități de energie din surse regenerabile.

Articolul 15c

Zone de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile

| (1) | Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare], statele membre
  , în coordonare cu autoritățile lor locale și regionale,
  adoptă unul sau mai multe planuri care desemnează, în cadrul zonelor menționate la articolul 15b alineatul (1), zone
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile pentru unul sau mai multe tipuri de surse regenerabile de energie.
  Dimensiunea acestor zone este proporțională cu obiectivele privind energia din surse regenerabile și cu obiectivele secundare stabilite în prezenta directivă și în planurile naționale privind energia și clima actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În
  planul sau planurile
  care desemnează zonele de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  , statele membre:






  (a) | desemnează zone terestre și maritime suficient de omogene în care nu se preconizează că implementarea unui anumit tip sau a unor anumite tipuri de energie din surse regenerabile va avea
  efecte
  semnificative asupra mediului, având în vedere particularitățile teritoriului selectat.
  Numărul total de zone terestre și maritime contribuie în mod semnificativ la îndeplinirea cerințelor de spațiu identificate în temeiul articolului 15b alineatul (1) din prezenta directivă în vederea atingerii obiectivului pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și se includ în planurile naționale privind energia și clima, actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Prin aceasta, statele membre:






  (i) | acordă prioritate suprafețelor artificiale și construite, cum ar fi acoperișurile
  și fațadele clădirilor
  , zonele de infrastructură de transport
  și împrejurimile lor directe
  , zonele de parcare,
  siturile agricole,
  depozitele de deșeuri, siturile industriale, minele și, după caz,
  suprafețele artificiale și construite, cum ar fi
  stațiile de tratare a apelor urbane reziduale
  , lacurile artificiale, corpurile de apă interioare sau rezervoarele, precum și
  terenurilor degradate care nu pot fi utilizate pentru agricultură; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare], statele membre
  , în coordonare cu autoritățile lor locale și regionale,
  adoptă unul sau mai multe planuri care desemnează, în cadrul zonelor menționate la articolul 15b alineatul (1), zone
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile pentru unul sau mai multe tipuri de surse regenerabile de energie.
  Dimensiunea acestor zone este proporțională cu obiectivele privind energia din surse regenerabile și cu obiectivele secundare stabilite în prezenta directivă și în planurile naționale privind energia și clima actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În
  planul sau planurile
  care desemnează zonele de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  , statele membre:

(a)

desemnează zone terestre și maritime suficient de omogene în care nu se preconizează că implementarea unui anumit tip sau a unor anumite tipuri de energie din surse regenerabile va avea
  efecte
  semnificative asupra mediului, având în vedere particularitățile teritoriului selectat.
  Numărul total de zone terestre și maritime contribuie în mod semnificativ la îndeplinirea cerințelor de spațiu identificate în temeiul articolului 15b alineatul (1) din prezenta directivă în vederea atingerii obiectivului pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și se includ în planurile naționale privind energia și clima, actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Prin aceasta, statele membre:

(i)

acordă prioritate suprafețelor artificiale și construite, cum ar fi acoperișurile
  și fațadele clădirilor
  , zonele de infrastructură de transport
  și împrejurimile lor directe
  , zonele de parcare,
  siturile agricole,
  depozitele de deșeuri, siturile industriale, minele și, după caz,
  suprafețele artificiale și construite, cum ar fi
  stațiile de tratare a apelor urbane reziduale
  , lacurile artificiale, corpurile de apă interioare sau rezervoarele, precum și
  terenurilor degradate care nu pot fi utilizate pentru agricultură;

| (ii) | exclud siturile Natura 2000 și parcurile și rezervațiile naturale, rutele identificate de migrație a păsărilor
  și a mamiferelor marine, conform celor mai bune date disponibile, coridoarele ecologice, precum și
  alte zone identificate pe baza hărților de sensibilitate și a instrumentelor menționate la punctul următor, cu excepția suprafețelor artificiale și construite situate în zonele respective, cum ar fi acoperișurile, zonele de parcare sau infrastructura de transport; |
| --- | --- |

(ii)

exclud siturile Natura 2000 și parcurile și rezervațiile naturale, rutele identificate de migrație a păsărilor
  și a mamiferelor marine, conform celor mai bune date disponibile, coridoarele ecologice, precum și
  alte zone identificate pe baza hărților de sensibilitate și a instrumentelor menționate la punctul următor, cu excepția suprafețelor artificiale și construite situate în zonele respective, cum ar fi acoperișurile, zonele de parcare sau infrastructura de transport;

| (iii) | utilizează toate instrumentele și seturile de date adecvate
  , inclusiv, acolo unde este necesar, anchete specifice pe teren,
  pentru a identifica zonele în care centralele de energie din surse regenerabile nu ar avea niciun impact semnificativ asupra mediului, inclusiv cartografierea zonelor sensibile de faună sălbatică
  , ținând seama de datele disponibile în contextul dezvoltării unei rețele Natura 2000 coerente, suficiente atât în ceea ce privește tipurile de habitate și specii reglementate de Directiva 92/43/CEE a Consiliului
   (16)

  , cât și păsările și siturile în temeiul Directivei 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (17); |
| --- | --- |

(iii)

utilizează toate instrumentele și seturile de date adecvate
  , inclusiv, acolo unde este necesar, anchete specifice pe teren,
  pentru a identifica zonele în care centralele de energie din surse regenerabile nu ar avea niciun impact semnificativ asupra mediului, inclusiv cartografierea zonelor sensibile de faună sălbatică
  , ținând seama de datele disponibile în contextul dezvoltării unei rețele Natura 2000 coerente, suficiente atât în ceea ce privește tipurile de habitate și specii reglementate de Directiva 92/43/CEE a Consiliului
   (16)

  , cât și păsările și siturile în temeiul Directivei 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (17);

| (iv) | elimină barierele administrative și alocă personal bine pregătit și resurse administrative suficiente; |
| --- | --- |

(iv)

elimină barierele administrative și alocă personal bine pregătit și resurse administrative suficiente;

| (b) | stabilesc norme adecvate pentru zonele
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile desemnate, inclusiv cu privire la măsurile de atenuare care trebuie adoptate pentru instalarea de centrale de energie din surse regenerabile, pentru instalațiile de stocare a energiei de la același amplasament, precum și pentru activele necesare pentru conectarea acestora la rețea, cu scopul de a evita sau, dacă nu este posibil, de a reduce în mod semnificativ efectele negative asupra mediului care pot apărea. ▌Statele membre se asigură că se aplică măsuri de atenuare adecvate pentru a 
  asigura aplicarea obligațiilor prevăzute
  la articolul 6 alineatul (2) și la articolul 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE, la articolul 5 din Directiva 2009/147/CE și la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (i) ▌din Directiva 2000/60/CE
  și pentru a evita deteriorarea și a atinge o stare bună sau un bun potențial ecologic în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2000/60/CE
  . Aceste norme sunt orientate către particularitățile fiecărei zone
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile identificate, către tehnologia sau tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile care urmează să fie implementate în fiecare zonă și către efectele identificate asupra mediului. Respectarea acestor norme și punerea în aplicare a măsurilor de atenuare adecvate de către proiectele individuale conduc la prezumția că proiectele nu încalcă dispozițiile respective, fără a aduce atingere articolului 16a alineatele (4) și (5). În cazul în care noile măsuri de atenuare menite să prevină pe cât posibil uciderea sau perturbarea speciilor protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului și al Directivei 2009/147/CE sau orice alt impact asupra mediului nu au fost testate pe scară largă în ceea ce privește eficacitatea lor, statele membre pot permite utilizarea lor pentru unul sau mai multe proiecte-pilot pentru o perioadă determinată, cu condiția ca eficacitatea acestor măsuri să fie monitorizată îndeaproape și să fie luate imediat măsuri adecvate, în cazul în care respectivele măsuri de atenuare nu se dovedesc a fi eficace.
  Zonele deja desemnate pentru instalarea de centrale eoliene sau solare pot fi declarate de statele membre ca zone de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile, luând în considerare faptul că planurile existente de amenajare a teritoriului respectă cerințele de la articolul 15c. |
| --- | --- |

(b)

stabilesc norme adecvate pentru zonele
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile desemnate, inclusiv cu privire la măsurile de atenuare care trebuie adoptate pentru instalarea de centrale de energie din surse regenerabile, pentru instalațiile de stocare a energiei de la același amplasament, precum și pentru activele necesare pentru conectarea acestora la rețea, cu scopul de a evita sau, dacă nu este posibil, de a reduce în mod semnificativ efectele negative asupra mediului care pot apărea. ▌Statele membre se asigură că se aplică măsuri de atenuare adecvate pentru a 
  asigura aplicarea obligațiilor prevăzute
  la articolul 6 alineatul (2) și la articolul 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE, la articolul 5 din Directiva 2009/147/CE și la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (i) ▌din Directiva 2000/60/CE
  și pentru a evita deteriorarea și a atinge o stare bună sau un bun potențial ecologic în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2000/60/CE
  . Aceste norme sunt orientate către particularitățile fiecărei zone
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile identificate, către tehnologia sau tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile care urmează să fie implementate în fiecare zonă și către efectele identificate asupra mediului. Respectarea acestor norme și punerea în aplicare a măsurilor de atenuare adecvate de către proiectele individuale conduc la prezumția că proiectele nu încalcă dispozițiile respective, fără a aduce atingere articolului 16a alineatele (4) și (5). În cazul în care noile măsuri de atenuare menite să prevină pe cât posibil uciderea sau perturbarea speciilor protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului și al Directivei 2009/147/CE sau orice alt impact asupra mediului nu au fost testate pe scară largă în ceea ce privește eficacitatea lor, statele membre pot permite utilizarea lor pentru unul sau mai multe proiecte-pilot pentru o perioadă determinată, cu condiția ca eficacitatea acestor măsuri să fie monitorizată îndeaproape și să fie luate imediat măsuri adecvate, în cazul în care respectivele măsuri de atenuare nu se dovedesc a fi eficace.
  Zonele deja desemnate pentru instalarea de centrale eoliene sau solare pot fi declarate de statele membre ca zone de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile, luând în considerare faptul că planurile existente de amenajare a teritoriului respectă cerințele de la articolul 15c.

În cadrul planului, statele membre explică evaluarea efectuată pentru a identifica fiecare zonă
  de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile
  desemnată pe baza criteriilor stabilite la litera (a) și pentru a identifica măsurile de atenuare adecvate.

| (2) | Înainte de adoptare, planul sau planurile de desemnare a zonelor
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile sunt supuse unei evaluări de mediu efectuate în conformitate cu condițiile stabilite în Directiva 2001/42/CE, și ▌dacă
  sunt
  susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra siturilor
  Natura 2000
  , sunt supuse evaluării corespunzătoare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE. |
| --- | --- |

(2)

Înainte de adoptare, planul sau planurile de desemnare a zonelor
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile sunt supuse unei evaluări de mediu efectuate în conformitate cu condițiile stabilite în Directiva 2001/42/CE, și ▌dacă
  sunt
  susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra siturilor
  Natura 2000
  , sunt supuse evaluării corespunzătoare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE.

| (
  2a) | La identificarea zonelor maritime menționate la articolul 15b alineatul (1), desemnarea făcută în temeiul prezentului articol respectă cerințele Directivei 2014/89/UE privind utilizarea unei abordări ecosistemice a amenajării spațiului maritim atunci când desemnează situri de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile. În timpul procesului de amenajare a spațiului maritim, statele membre măresc spațiul destinat producției de energie din surse regenerabile în conformitate cu obiectivele climatice pentru 2030, 2040 și 2050. |
| --- | --- |

(
  2a)

La identificarea zonelor maritime menționate la articolul 15b alineatul (1), desemnarea făcută în temeiul prezentului articol respectă cerințele Directivei 2014/89/UE privind utilizarea unei abordări ecosistemice a amenajării spațiului maritim atunci când desemnează situri de accelerare a proiectelor de energie din surse regenerabile. În timpul procesului de amenajare a spațiului maritim, statele membre măresc spațiul destinat producției de energie din surse regenerabile în conformitate cu obiectivele climatice pentru 2030, 2040 și 2050.

| (3) | Planul sau planurile care desemnează zone
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile se publică
  , se actualizează în mod permanent pentru a înregistra, sub formă electronică, noile capacități
  și se revizuiesc periodic, cel puțin în contextul ▌planurilor naționale privind energia și clima
  actualizate
  în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  și cu stabilirea unor sinergii cu Directiva 2014/89/UE
  . |
| --- | --- |

(3)

Planul sau planurile care desemnează zone
  de accelerare a proiectelor de energie
  din surse regenerabile se publică
  , se actualizează în mod permanent pentru a înregistra, sub formă electronică, noile capacități
  și se revizuiesc periodic, cel puțin în contextul ▌planurilor naționale privind energia și clima
  actualizate
  în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  și cu stabilirea unor sinergii cu Directiva 2014/89/UE
  .

Articolul 15d

Participarea publicului

(1)
     
  Statele membre se asigură că elaborarea planurilor de identificare a zonelor terestre și maritime necesare pentru instalarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile și a celor care desemnează zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile menționate la articolele 15a, 15b și 15c este deschisă, favorabilă incluziunii, oportună și eficace și că publicului i se oferă din timp posibilități efective de a participa la elaborarea acestora.

(2)
     
  Statele membre identifică publicul afectat, care ar putea fi afectat sau care este interesat de planuri, inclusiv persoanele fizice sau juridice sau asociațiile, organizațiile sau grupurile acestora, ținând seama de obiectivele prezentei directive și de impactul potențial al punerii sale în aplicare în domenii reglementate de alte instrumente ale Uniunii. Statele membre se asigură că publicul menționat este informat pe cale electronică și prin anunțuri publice sau prin alte mijloace adecvate.” [Am. 14]

| (6) | Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:


  „Articolul 16



  Organizarea și principiile de bază ale procesului de acordare a autorizațiilor








  (1) | Procesul de acordare a autorizațiilor acoperă toate autorizațiile administrative relevante pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile
  , inclusiv a centralelor energetice hibride care combină surse regenerabile de energie diferite, a pompelor de căldură,
  a instalațiilor de stocare a energiei,
  inclusiv centralele electrice și termice,
  precum și a activelor necesare pentru racordarea acestora la rețea
  și pentru integrarea surselor de energie regenerabile în rețelele de încălzire și răcire
  .
  Include și autorizațiile privind rețelele energetice aferente
  și evaluările de mediu, acolo unde acestea sunt necesare. Procesul de acordare a autorizațiilor cuprinde toate procedurile, de la confirmarea valabilității cererii în conformitate cu alineatul (2) până la notificarea deciziei finale privind rezultatul procedurii de către autoritatea sau autoritățile relevante. [Am. 25] |
| --- | --- | --- |

(6)

Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 16

Organizarea și principiile de bază ale procesului de acordare a autorizațiilor

(1)

Procesul de acordare a autorizațiilor acoperă toate autorizațiile administrative relevante pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile
  , inclusiv a centralelor energetice hibride care combină surse regenerabile de energie diferite, a pompelor de căldură,
  a instalațiilor de stocare a energiei,
  inclusiv centralele electrice și termice,
  precum și a activelor necesare pentru racordarea acestora la rețea
  și pentru integrarea surselor de energie regenerabile în rețelele de încălzire și răcire
  .
  Include și autorizațiile privind rețelele energetice aferente
  și evaluările de mediu, acolo unde acestea sunt necesare. Procesul de acordare a autorizațiilor cuprinde toate procedurile, de la confirmarea valabilității cererii în conformitate cu alineatul (2) până la notificarea deciziei finale privind rezultatul procedurii de către autoritatea sau autoritățile relevante. [Am. 25]

| (1a) | Statele membre se asigură că fondurile alocate pentru atragerea de personalul calificat și pentru perfecționarea și recalificarea autorităților lor competente la nivel național, regional și local sunt proporționale cu satisfacerea nevoilor totale de energie din surse regenerabile stabilite în temeiul articolului 15b din prezenta directivă și cu capacitatea instalată planificată de producere a energiei din surse regenerabile, prevăzută în planurile lor naționale privind energia și clima, actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Statele membre alocă toate taxele aferente procedurilor de depunere a cererilor și de acordare a autorizațiilor pentru a finanța în continuare atragerea personalului calificat și întărirea capacității autorității de autorizare în cauză. Statele membre acordă sprijin, inclusiv tehnic și financiar, autorităților regionale și locale pentru a facilita procesul de acordare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

(1a)

Statele membre se asigură că fondurile alocate pentru atragerea de personalul calificat și pentru perfecționarea și recalificarea autorităților lor competente la nivel național, regional și local sunt proporționale cu satisfacerea nevoilor totale de energie din surse regenerabile stabilite în temeiul articolului 15b din prezenta directivă și cu capacitatea instalată planificată de producere a energiei din surse regenerabile, prevăzută în planurile lor naționale privind energia și clima, actualizate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Statele membre alocă toate taxele aferente procedurilor de depunere a cererilor și de acordare a autorizațiilor pentru a finanța în continuare atragerea personalului calificat și întărirea capacității autorității de autorizare în cauză. Statele membre acordă sprijin, inclusiv tehnic și financiar, autorităților regionale și locale pentru a facilita procesul de acordare a autorizațiilor.

| (2) | În termen de cel mult 14 zile
  lucrătoare
  , în cazul centralelor situate în zone
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  , și de cel mult o lună, în cazul centralelor situate în afara zonelor
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  , de la primirea cererii, autoritatea competentă validează cererea sau, în cazul în care dezvoltatorul proiectului nu a transmis toate informațiile necesare pentru prelucrarea unei cereri, solicită dezvoltatorului să depună o cerere completă în termen de 14 zile
  lucrătoare
  de la această solicitare. În cazul în care dezvoltatorul proiectului nu depune o cerere completă în acest termen, autoritatea competentă poate respinge cererea în scris. În cazul respingerii, autoritatea competentă își justifică decizia. Dezvoltatorul proiectului poate depune o nouă cerere în orice moment după respingere. Data confirmării valabilității cererii de către autoritatea competentă servește drept început al procesului de acordare a autorizației. |
| --- | --- |

(2)

În termen de cel mult 14 zile
  lucrătoare
  , în cazul centralelor situate în zone
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  , și de cel mult o lună, în cazul centralelor situate în afara zonelor
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile
  , de la primirea cererii, autoritatea competentă validează cererea sau, în cazul în care dezvoltatorul proiectului nu a transmis toate informațiile necesare pentru prelucrarea unei cereri, solicită dezvoltatorului să depună o cerere completă în termen de 14 zile
  lucrătoare
  de la această solicitare. În cazul în care dezvoltatorul proiectului nu depune o cerere completă în acest termen, autoritatea competentă poate respinge cererea în scris. În cazul respingerii, autoritatea competentă își justifică decizia. Dezvoltatorul proiectului poate depune o nouă cerere în orice moment după respingere. Data confirmării valabilității cererii de către autoritatea competentă servește drept început al procesului de acordare a autorizației.

| (3) | Statele membre instituie sau desemnează unul sau mai multe puncte de contact
  și oferă informații în conformitate cu articolul 18 alineatul (6)
  . Aceste puncte de contact, la cererea solicitantului, furnizează îndrumări și ajutor pe parcursul întregului proces administrativ de solicitare și de acordare a autorizațiilor. Solicitantul nu este nevoit să contacteze decât un singur punct de contact pentru întregul proces. Punctul de contact îndrumă solicitanții pe tot parcursul procesului administrativ de depunere a cererilor de acordare a autorizațiilor, inclusiv în etapele privind mediul, în mod transparent, până în momentul emiterii de către autoritățile responsabile a uneia sau mai multor decizii la finalul procesului, furnizează solicitanților toate informațiile necesare și implică, atunci când este cazul, și alte autorități administrative. Punctul de contact asigură respectarea termenelor pentru procedurile de acordare a autorizațiilor stabilite în prezenta directivă. Solicitanții pot depune documentele relevante și în format digital. Până la [2 ani de la intrarea în vigoare], statele membre se asigură că toate procedurile sunt efectuate în format electronic.
  Statele membre pun la dispoziția publicului informații despre procesul de acordare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre instituie sau desemnează unul sau mai multe puncte de contact
  și oferă informații în conformitate cu articolul 18 alineatul (6)
  . Aceste puncte de contact, la cererea solicitantului, furnizează îndrumări și ajutor pe parcursul întregului proces administrativ de solicitare și de acordare a autorizațiilor. Solicitantul nu este nevoit să contacteze decât un singur punct de contact pentru întregul proces. Punctul de contact îndrumă solicitanții pe tot parcursul procesului administrativ de depunere a cererilor de acordare a autorizațiilor, inclusiv în etapele privind mediul, în mod transparent, până în momentul emiterii de către autoritățile responsabile a uneia sau mai multor decizii la finalul procesului, furnizează solicitanților toate informațiile necesare și implică, atunci când este cazul, și alte autorități administrative. Punctul de contact asigură respectarea termenelor pentru procedurile de acordare a autorizațiilor stabilite în prezenta directivă. Solicitanții pot depune documentele relevante și în format digital. Până la [2 ani de la intrarea în vigoare], statele membre se asigură că toate procedurile sunt efectuate în format electronic.
  Statele membre pun la dispoziția publicului informații despre procesul de acordare a autorizațiilor.

| (4) | Punctul de contact pune la dispoziție un manual de proceduri pentru dezvoltatorii de centrale de producere de energie din surse regenerabile și publică informațiile respective și online, abordând în mod distinct și proiectele de mici dimensiuni
  și proiectele colective și individuale lansate de consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, le oferă asistență și le îndrumă prin procesul administrativ ce trebuie parcurs pentru a beneficia de sprijin în cadrul schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile
  . Informațiile disponibile online indică punctul de contact competent pentru cererea solicitantului. În cazul în care un stat membru are mai multe puncte de contact, informațiile disponibile online indică punctul de contact competent pentru cererea solicitantului. |
| --- | --- |

(4)

Punctul de contact pune la dispoziție un manual de proceduri pentru dezvoltatorii de centrale de producere de energie din surse regenerabile și publică informațiile respective și online, abordând în mod distinct și proiectele de mici dimensiuni
  și proiectele colective și individuale lansate de consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, le oferă asistență și le îndrumă prin procesul administrativ ce trebuie parcurs pentru a beneficia de sprijin în cadrul schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile
  . Informațiile disponibile online indică punctul de contact competent pentru cererea solicitantului. În cazul în care un stat membru are mai multe puncte de contact, informațiile disponibile online indică punctul de contact competent pentru cererea solicitantului.

| (5) | Statele membre se asigură că solicitanții au acces facil la proceduri simple pentru soluționarea litigiilor privind procesul de acordare a autorizațiilor și de emitere a autorizațiilor de construcție și exploatare a centralelor de energie din surse regenerabile, inclusiv, acolo unde este cazul, la mecanisme alternative de soluționare a litigiilor. |
| --- | --- |

(5)

Statele membre se asigură că solicitanții au acces facil la proceduri simple pentru soluționarea litigiilor privind procesul de acordare a autorizațiilor și de emitere a autorizațiilor de construcție și exploatare a centralelor de energie din surse regenerabile, inclusiv, acolo unde este cazul, la mecanisme alternative de soluționare a litigiilor.

| (6) | Termenele prevăzute la articolele 16a, 16b și 16c se aplică fără a aduce atingere căilor de atac judiciare, măsurilor reparatorii și altor proceduri în fața unei instanțe judecătorești și nici mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor, inclusiv procedurilor de depunere a plângerilor și căilor de atac și măsurilor reparatorii extrajudiciare, și pot fi prelungite pe durata acestor proceduri. |
| --- | --- |

(6)

Termenele prevăzute la articolele 16a, 16b și 16c se aplică fără a aduce atingere căilor de atac judiciare, măsurilor reparatorii și altor proceduri în fața unei instanțe judecătorești și nici mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor, inclusiv procedurilor de depunere a plângerilor și căilor de atac și măsurilor reparatorii extrajudiciare, și pot fi prelungite pe durata acestor proceduri.

| (7) | Statele membre se asigură că, în contextul unui proiect de dezvoltare a unei centrale de producere a energiei din surse regenerabile sau de racordare a unei astfel de centrale la rețea
  și al activelor necesare pentru a dezvolta rețelele de infrastructură energetică necesare pentru a integra sursele regenerabile în sistem așa cum se descrie la alineatul (1)
  , căile de atac administrative și judiciare, inclusiv cele legate de aspectele de mediu, fac obiectul celei mai rapide proceduri administrative și judiciare disponibile la nivelul național, regional și local relevant.

  Procesul de acordare a autorizațiilor menționat la alineatul (1) se extinde, la nevoie, aplicându-se la toate autorizațiile administrative relevante când instalațiile industriale trec la consumul de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre se asigură că, în contextul unui proiect de dezvoltare a unei centrale de producere a energiei din surse regenerabile sau de racordare a unei astfel de centrale la rețea
  și al activelor necesare pentru a dezvolta rețelele de infrastructură energetică necesare pentru a integra sursele regenerabile în sistem așa cum se descrie la alineatul (1)
  , căile de atac administrative și judiciare, inclusiv cele legate de aspectele de mediu, fac obiectul celei mai rapide proceduri administrative și judiciare disponibile la nivelul național, regional și local relevant.

| (7a) | Comisia elaborează proceduri de raportare pentru ca statele membre să își evalueze practicile de autorizare, durata medie a procedurii de autorizare și resursele umane și financiare dedicate asigurării conformității cu cerințele de autorizare prevăzute la prezentul articol și la articolele 16a și 16b.



  Evaluarea Comisiei se publică. Comisia poate propune măsuri corective pentru a sprijini statele membre să pună la punct procedura de autorizare, ajutându-le să își reformeze și să își raționalizeze procedurile de autorizare. |
| --- | --- |

(7a)

Comisia elaborează proceduri de raportare pentru ca statele membre să își evalueze practicile de autorizare, durata medie a procedurii de autorizare și resursele umane și financiare dedicate asigurării conformității cu cerințele de autorizare prevăzute la prezentul articol și la articolele 16a și 16b.

| (7b) | Dispozițiile de la prezentul articol alineatul (1), și de la articolele 16a și 16b se aplică și procesului paralel de acordare a autorizațiilor pentru dezvoltatorii de sisteme de rețea în ce privește elementele de rețea necesare pentru integrarea centralei de producere a energiei din surse regenerabile în sistem, precum și pentru activele necesare pentru a le racorda la rețea, care nu sunt integrate în procesul de acordare a autorizațiilor prevăzut la alineatul (1) pentru centrala respectivă de producere a energiei din surse regenerabile.
  ” |
| --- | --- |

(7b)

Dispozițiile de la prezentul articol alineatul (1), și de la articolele 16a și 16b se aplică și procesului paralel de acordare a autorizațiilor pentru dezvoltatorii de sisteme de rețea în ce privește elementele de rețea necesare pentru integrarea centralei de producere a energiei din surse regenerabile în sistem, precum și pentru activele necesare pentru a le racorda la rețea, care nu sunt integrate în procesul de acordare a autorizațiilor prevăzut la alineatul (1) pentru centrala respectivă de producere a energiei din surse regenerabile.
  ”

| 7. | Se adaugă următoarele
  articole
  ▌:


  „Articolul 16a



  Procesul de acordare a autorizațiilor în zonele cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile








  (1) | Statele membre se asigură că procesul de acordare a autorizațiilor menționat la articolul 16 alineatul (1) nu depășește
  nouă luni
  pentru proiectele din zonele
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de energie din surse regenerabile, inclusiv elementele aferente ale rețelelor de energie și de racordare la rețea
  . Acest termen de
  nouă luni
  poate fi prelungit cu până la trei luni, dacă este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. Într-un astfel de caz, statele membre informează în mod clar dezvoltatorul proiectului cu privire la circumstanțele extraordinare care au justificat prelungirea. |
| --- | --- | --- |

7.

Se adaugă următoarele
  articole
  ▌:

articole

„Articolul 16a

Procesul de acordare a autorizațiilor în zonele cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile

(1)

Statele membre se asigură că procesul de acordare a autorizațiilor menționat la articolul 16 alineatul (1) nu depășește
  nouă luni
  pentru proiectele din zonele
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de energie din surse regenerabile, inclusiv elementele aferente ale rețelelor de energie și de racordare la rețea
  . Acest termen de
  nouă luni
  poate fi prelungit cu până la trei luni, dacă este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. Într-un astfel de caz, statele membre informează în mod clar dezvoltatorul proiectului cu privire la circumstanțele extraordinare care au justificat prelungirea.

| (2) | Procesul de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea centralelor
  , inclusiv pentru mărirea capacității și necesitatea unor dezvoltări conexe ale rețelei energetice fără a mări suprafața ocupată
  și pentru instalațiile noi cu o capacitate electrică mai mică de 150 kW, pentru instalațiile de stocare a energiei
  , inclusiv electrică și termică, ▌
  (și pentru racordarea lor la rețea), situate în zone
  cu dezvoltare accelerată a
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile nu depășește trei luni. Dacă se justifică în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale, de pildă din motive imperative de siguranță, când proiectul de retehnologizare are un impact major asupra rețelei sau asupra capacității, dimensiunii sau performanței inițiale a instalației, acest termen de
  șase luni
  poate fi prelungit cu până la trei luni. Statele membre informează în mod clar dezvoltatorul proiectului cu privire la circumstanțele extraordinare care justifică prelungirea. |
| --- | --- |

(2)

Procesul de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea centralelor
  , inclusiv pentru mărirea capacității și necesitatea unor dezvoltări conexe ale rețelei energetice fără a mări suprafața ocupată
  și pentru instalațiile noi cu o capacitate electrică mai mică de 150 kW, pentru instalațiile de stocare a energiei
  , inclusiv electrică și termică, ▌
  (și pentru racordarea lor la rețea), situate în zone
  cu dezvoltare accelerată a
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile nu depășește trei luni. Dacă se justifică în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale, de pildă din motive imperative de siguranță, când proiectul de retehnologizare are un impact major asupra rețelei sau asupra capacității, dimensiunii sau performanței inițiale a instalației, acest termen de
  șase luni
  poate fi prelungit cu până la trei luni. Statele membre informează în mod clar dezvoltatorul proiectului cu privire la circumstanțele extraordinare care justifică prelungirea.

| (2a) | Atunci când retehnologizarea nu duce la o creștere a capacității centralei producătoare de energie din surse regenerabile cu peste 15 % și fără a aduce atingere necesității de a evalua orice impact potențial asupra mediului în temeiul alineatului (2b), racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în termen de o lună de la cererea adresată entității competente, cu excepția cazului în care există preocupări justificate în materie de siguranță sau există o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului. |
| --- | --- |

(2a)

Atunci când retehnologizarea nu duce la o creștere a capacității centralei producătoare de energie din surse regenerabile cu peste 15 % și fără a aduce atingere necesității de a evalua orice impact potențial asupra mediului în temeiul alineatului (2b), racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în termen de o lună de la cererea adresată entității competente, cu excepția cazului în care există preocupări justificate în materie de siguranță sau există o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului.

| (2b) | Atunci când retehnologizarea instalațiilor solare nu implică utilizarea unui spațiu suplimentar și respectă măsurile aplicabile de atenuare a impactului asupra mediului stabilite pentru instalația inițială, proiectul este exceptat de la cerința de a face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o evaluare a impactului proiectului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, în cazul în care această cerință este aplicabilă. |
| --- | --- |

(2b)

Atunci când retehnologizarea instalațiilor solare nu implică utilizarea unui spațiu suplimentar și respectă măsurile aplicabile de atenuare a impactului asupra mediului stabilite pentru instalația inițială, proiectul este exceptat de la cerința de a face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o evaluare a impactului proiectului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, în cazul în care această cerință este aplicabilă.

| (2c) | Atunci când retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile sau a unei infrastructuri de rețea aferente, care este necesară pentru integrarea surselor regenerabile de energie în sistemul de energie electrică, face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o procedură de evaluare a impactului proiectului asupra mediului sau face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, o astfel de analiză prealabilă și/sau evaluare de mediu se limitează la efectele potențiale care rezultă din modificarea sau extinderea în raport cu proiectul inițial. [Am. 26] |
| --- | --- |

(2c)

Atunci când retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile sau a unei infrastructuri de rețea aferente, care este necesară pentru integrarea surselor regenerabile de energie în sistemul de energie electrică, face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o procedură de evaluare a impactului proiectului asupra mediului sau face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, o astfel de analiză prealabilă și/sau evaluare de mediu se limitează la efectele potențiale care rezultă din modificarea sau extinderea în raport cu proiectul inițial. [Am. 26]

| (2d) | Deciziile care rezultă din procesele de mai sus de acordare a autorizațiilor sunt date publicității. [Am. 31] |
| --- | --- |

(2d)

Deciziile care rezultă din procesele de mai sus de acordare a autorizațiilor sunt date publicității. [Am. 31]

| (3) | Fără a aduce atingere alineatelor (4) și (5)
  de la prezentul articol
  , prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2011/92/UE,
  de la anexa I punctul 6 litera (b), în măsura în care se referă la producția de hidrogen din surse regenerabile
  , și de la punctul 3 literele (a), (b), (d), (h), (i) și punctul 6 litera (c), individual sau coroborat cu punctul 13 litera (a), din anexa II la directiva respectivă – în ceea ce privește proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile –, cererile noi pentru centralele de producere a energiei din surse regenerabile
  , inclusiv centralele de producere care combină diferite energii din surse regenerabile,
  cu excepția instalațiilor de ardere pe bază de biomasă, inclusiv retehnologizarea centralelor, în zonele
  cu dezvoltare accelerată a
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile deja desemnate pentru tehnologia respectivă, instalațiile de stocare de pe același amplasament, precum și racordarea lor la rețea
  și rețeaua energetică conexă, rețeaua aferentă de transport și distribuție și activele aferente necesare pentru dezvoltarea rețelelor de energie electrică necesare pentru integrarea surselor regenerabile de energie în sistem
  , sunt exceptate de la obligația de a efectua o evaluare specifică a impactului asupra mediului în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE, cu condiția ca aceste proiecte să respecte normele și măsurile stabilite în conformitate cu articolul 15c alineatul (1) litera (b)
  din prezenta directiva
  . Derogarea de la aplicarea Directivei 2011/92/UE menționată anterior nu se aplică proiectelor care ar putea avea efecte semnificative asupra mediului într-un alt stat membru sau în cazul în care un stat membru care ar putea fi afectat în mod semnificativ solicită acest lucru, astfel cum se prevede la articolul 7 din directiva menționată. [Am. 27]

  Prin derogare de la articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE, centralele menționate la primul paragraf nu fac obiectul unei evaluări a efectelor lor asupra siturilor Natura 2000
  cu condiția ca proiectele respective de producere a energiei din surse regenerabile să respecte normele și măsurile stabilite în conformitate cu articolul 15c alineatul (1) litera (b) din prezenta directivă și în cazul în care absența efectelor semnificative ale centralelor a fost dovedită pe baza evaluării corespunzătoare a planurilor de desemnare a zonelor de accelerare a energiei din surse regenerabile, efectuată în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) litera (c) din prezenta directivă
  . [Am. 15] |
| --- | --- |

(3)

Fără a aduce atingere alineatelor (4) și (5)
  de la prezentul articol
  , prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2011/92/UE,
  de la anexa I punctul 6 litera (b), în măsura în care se referă la producția de hidrogen din surse regenerabile
  , și de la punctul 3 literele (a), (b), (d), (h), (i) și punctul 6 litera (c), individual sau coroborat cu punctul 13 litera (a), din anexa II la directiva respectivă – în ceea ce privește proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile –, cererile noi pentru centralele de producere a energiei din surse regenerabile
  , inclusiv centralele de producere care combină diferite energii din surse regenerabile,
  cu excepția instalațiilor de ardere pe bază de biomasă, inclusiv retehnologizarea centralelor, în zonele
  cu dezvoltare accelerată a
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile deja desemnate pentru tehnologia respectivă, instalațiile de stocare de pe același amplasament, precum și racordarea lor la rețea
  și rețeaua energetică conexă, rețeaua aferentă de transport și distribuție și activele aferente necesare pentru dezvoltarea rețelelor de energie electrică necesare pentru integrarea surselor regenerabile de energie în sistem
  , sunt exceptate de la obligația de a efectua o evaluare specifică a impactului asupra mediului în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE, cu condiția ca aceste proiecte să respecte normele și măsurile stabilite în conformitate cu articolul 15c alineatul (1) litera (b)
  din prezenta directiva
  . Derogarea de la aplicarea Directivei 2011/92/UE menționată anterior nu se aplică proiectelor care ar putea avea efecte semnificative asupra mediului într-un alt stat membru sau în cazul în care un stat membru care ar putea fi afectat în mod semnificativ solicită acest lucru, astfel cum se prevede la articolul 7 din directiva menționată. [Am. 27]

Prin derogare de la articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE, centralele menționate la primul paragraf nu fac obiectul unei evaluări a efectelor lor asupra siturilor Natura 2000
  cu condiția ca proiectele respective de producere a energiei din surse regenerabile să respecte normele și măsurile stabilite în conformitate cu articolul 15c alineatul (1) litera (b) din prezenta directivă și în cazul în care absența efectelor semnificative ale centralelor a fost dovedită pe baza evaluării corespunzătoare a planurilor de desemnare a zonelor de accelerare a energiei din surse regenerabile, efectuată în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) litera (c) din prezenta directivă
  . [Am. 15]

| (4) | Autoritățile competente ale statelor membre efectuează o examinare a cererilor menționate la alineatul (3). Examinarea are scopul de a identifica dacă este foarte probabil ca vreunul dintre proiecte să genereze efecte negative ▌semnificative, având în vedere sensibilitatea ecologică a zonei geografice în care sunt situate, care nu au fost identificate în timpul evaluării de mediu a planului sau a planurilor de desemnare a zonelor
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile de energie
  , efectuată în conformitate cu Directiva 2001/42/CE și, dacă este cazul, cu Directiva 92/43/CEE. Examinarea efectuată pentru retehnologizarea proiectelor se limitează la impactul potențial care rezultă din modificare sau extindere, în comparație cu proiectul inițial.
  În scopul unei astfel de examinări, dezvoltatorul proiectului furnizează informații cu privire la caracteristicile proiectului,
  la impactul său potențial asupra mediului,
  la conformitatea acestuia cu normele și măsurile identificate în conformitate cu articolul 15c alineatul (1) literele (b) și (c), pentru zona
  cu dezvoltare accelerată
  specifică, la eventualele măsuri suplimentare adoptate de proiect și la modul în care aceste măsuri abordează impactul asupra mediului. Această examinare se finalizează în termen de 30 de zile de la data depunerii cererilor pentru centrale noi de energie din surse regenerabile, cu excepția cererilor pentru instalații cu o capacitate electrică mai mică de 150 kW. Pentru astfel de instalații și pentru cererile noi de retehnologizare a centralelor, etapa de examinare se finalizează în termen de 15 zile. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile competente ale statelor membre efectuează o examinare a cererilor menționate la alineatul (3). Examinarea are scopul de a identifica dacă este foarte probabil ca vreunul dintre proiecte să genereze efecte negative ▌semnificative, având în vedere sensibilitatea ecologică a zonei geografice în care sunt situate, care nu au fost identificate în timpul evaluării de mediu a planului sau a planurilor de desemnare a zonelor
  cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile de energie
  , efectuată în conformitate cu Directiva 2001/42/CE și, dacă este cazul, cu Directiva 92/43/CEE. Examinarea efectuată pentru retehnologizarea proiectelor se limitează la impactul potențial care rezultă din modificare sau extindere, în comparație cu proiectul inițial.

În scopul unei astfel de examinări, dezvoltatorul proiectului furnizează informații cu privire la caracteristicile proiectului,
  la impactul său potențial asupra mediului,
  la conformitatea acestuia cu normele și măsurile identificate în conformitate cu articolul 15c alineatul (1) literele (b) și (c), pentru zona
  cu dezvoltare accelerată
  specifică, la eventualele măsuri suplimentare adoptate de proiect și la modul în care aceste măsuri abordează impactul asupra mediului. Această examinare se finalizează în termen de 30 de zile de la data depunerii cererilor pentru centrale noi de energie din surse regenerabile, cu excepția cererilor pentru instalații cu o capacitate electrică mai mică de 150 kW. Pentru astfel de instalații și pentru cererile noi de retehnologizare a centralelor, etapa de examinare se finalizează în termen de 15 zile.

| (5) | În urma procesului de examinare, cererile menționate la alineatul (3) sunt autorizate din perspectiva mediului, fără a fi necesară o decizie expresă din partea autorității competente, cu excepția cazului în care autoritatea competentă adoptă o decizie administrativă, motivată în mod corespunzător și bazată pe dovezi clare, conform căreia un anumit proiect este foarte probabil să aibă efecte negative ▌semnificative, având în vedere sensibilitatea ecologică a zonei geografice în care este situat, care nu pot fi atenuate prin măsurile identificate în planul sau planurile de desemnare a zonelor
  cu dezvoltare accelerată
  sau propuse de dezvoltator pentru proiect. Decizia respectivă este pusă la dispoziția publicului. Astfel de proiecte fac obiectul unei evaluări în conformitate cu Directiva 2011/92/UE și, dacă este cazul, al unei evaluări în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE, care se efectuează în termen de șase luni de la decizia de examinare. |
| --- | --- |

(5)

În urma procesului de examinare, cererile menționate la alineatul (3) sunt autorizate din perspectiva mediului, fără a fi necesară o decizie expresă din partea autorității competente, cu excepția cazului în care autoritatea competentă adoptă o decizie administrativă, motivată în mod corespunzător și bazată pe dovezi clare, conform căreia un anumit proiect este foarte probabil să aibă efecte negative ▌semnificative, având în vedere sensibilitatea ecologică a zonei geografice în care este situat, care nu pot fi atenuate prin măsurile identificate în planul sau planurile de desemnare a zonelor
  cu dezvoltare accelerată
  sau propuse de dezvoltator pentru proiect. Decizia respectivă este pusă la dispoziția publicului. Astfel de proiecte fac obiectul unei evaluări în conformitate cu Directiva 2011/92/UE și, dacă este cazul, al unei evaluări în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE, care se efectuează în termen de șase luni de la decizia de examinare.

| (6) | În cadrul procesului de acordare a autorizațiilor pentru cererile menționate la alineatele (1) și (2), lipsa unui răspuns din partea organelor administrative competente în termenul stabilit determină ca
  la cererea dezvoltatorului
  etapa administrativă specifică să fie considerată aprobată, cu excepția cazurilor în care proiectul respectiv face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu alineatul (5). Toate deciziile rezultate vor fi puse la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(6)

În cadrul procesului de acordare a autorizațiilor pentru cererile menționate la alineatele (1) și (2), lipsa unui răspuns din partea organelor administrative competente în termenul stabilit determină ca
  la cererea dezvoltatorului
  etapa administrativă specifică să fie considerată aprobată, cu excepția cazurilor în care proiectul respectiv face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu alineatul (5). Toate deciziile rezultate vor fi puse la dispoziția publicului.

| (6a) | Statele membre împărtășesc și aplică cele mai bune practici în procesul de acordare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

(6a)

Statele membre împărtășesc și aplică cele mai bune practici în procesul de acordare a autorizațiilor.

Articolul 16b

Procesul de acordare a autorizațiilor în afara zonelor cu dezvoltare accelerată a proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile

| (1) | Statele membre se asigură că procesul de acordare a autorizațiilor menționat la articolul 16 alineatul (1) nu depășește
  18 luni
  .
  Această perioadă se aplică pentru a include centralele electrice hibride din surse regenerabile și rețelele lor energetice conexe în cazul
  proiectelor din afara zonelor
  cu dezvoltare accelerată
  a energiei din surse regenerabile. Acest termen de două luni poate fi prelungit cu până la
  18 luni
  , dacă este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. Într-un astfel de caz, statele membre informează în mod clar dezvoltatorul proiectului cu privire la circumstanțele extraordinare care au justificat prelungirea. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că procesul de acordare a autorizațiilor menționat la articolul 16 alineatul (1) nu depășește
  18 luni
  .
  Această perioadă se aplică pentru a include centralele electrice hibride din surse regenerabile și rețelele lor energetice conexe în cazul
  proiectelor din afara zonelor
  cu dezvoltare accelerată
  a energiei din surse regenerabile. Acest termen de două luni poate fi prelungit cu până la
  18 luni
  , dacă este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. Într-un astfel de caz, statele membre informează în mod clar dezvoltatorul proiectului cu privire la circumstanțele extraordinare care au justificat prelungirea.

| (2) | În cazul în care este necesară o evaluare de mediu în temeiul Directivei 2011/92/UE sau al Directivei 92/43/CEE, aceasta se efectuează în cadrul unei proceduri unice care combină toate evaluările relevante pentru un anumit proiect. În cazul în care este necesară o astfel de evaluare a impactului asupra mediului, autoritatea competentă, ținând seama de informațiile furnizate de dezvoltatorul proiectului, emite un aviz privind domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor care trebuie incluse de dezvoltatorul proiectului în raportul de evaluare a impactului asupra mediului, al cărui domeniu de aplicare nu se extinde ulterior. În cazul în care proiectele specifice au adoptat
  toate măsurile necesare
  de atenuare, eventuala ucidere sau perturbare a speciilor protejate în temeiul articolului 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE și al articolului 5 din Directiva 2009/147/CE nu este considerată deliberată. În cazul în care noile măsuri de atenuare menite să prevină pe cât posibil uciderea sau perturbarea speciilor protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului și al Directivei 2009/147/CE sau orice alt impact asupra mediului nu au fost testate pe scară largă în ceea ce privește eficacitatea lor, statele membre pot permite utilizarea lor pentru unul sau mai multe proiecte-pilot pentru o perioadă determinată, cu condiția ca eficacitatea acestor măsuri să fie monitorizată îndeaproape și să fie luate imediat măsuri adecvate, în cazul în care respectivele măsuri de atenuare nu se dovedesc a fi eficace. Procesul de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea centralelor
  , inclusiv pentru mărirea capacității și necesitatea unor dezvoltări conexe ale rețelei energetice fără a mări suprafața ocupată
  și pentru instalațiile noi cu o capacitate electrică mai mică de 150 kW, pentru instalațiile de stocare a energiei
  , inclusiv electrică și termică, ▌
  (și pentru racordarea lor la rețea), situate în zone
  cu dezvoltare accelerată a
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile nu depășește
  șase luni
  , inclusiv evaluările de mediu, în cazul în care sunt prevăzute în legislația relevantă. Acest termen de
  șase luni
  poate fi prelungit cu până la trei luni, dacă este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. Statele membre informează în mod clar dezvoltatorii cu privire la circumstanțele extraordinare care au justificat prelungirea. [Am. 28]

  Statele membre facilitează retehnologizarea proiectelor situate în afara zonelor
  cu dezvoltare accelerată
  , asigurându-se că, în cazul în care este necesară o evaluare de mediu a unui proiect în temeiul legislației de mediu a Uniunii, o astfel de evaluare se limitează la efectele potențiale care rezultă din modificare sau prelungire, în comparație cu proiectul inițial. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care este necesară o evaluare de mediu în temeiul Directivei 2011/92/UE sau al Directivei 92/43/CEE, aceasta se efectuează în cadrul unei proceduri unice care combină toate evaluările relevante pentru un anumit proiect. În cazul în care este necesară o astfel de evaluare a impactului asupra mediului, autoritatea competentă, ținând seama de informațiile furnizate de dezvoltatorul proiectului, emite un aviz privind domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor care trebuie incluse de dezvoltatorul proiectului în raportul de evaluare a impactului asupra mediului, al cărui domeniu de aplicare nu se extinde ulterior. În cazul în care proiectele specifice au adoptat
  toate măsurile necesare
  de atenuare, eventuala ucidere sau perturbare a speciilor protejate în temeiul articolului 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE și al articolului 5 din Directiva 2009/147/CE nu este considerată deliberată. În cazul în care noile măsuri de atenuare menite să prevină pe cât posibil uciderea sau perturbarea speciilor protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului și al Directivei 2009/147/CE sau orice alt impact asupra mediului nu au fost testate pe scară largă în ceea ce privește eficacitatea lor, statele membre pot permite utilizarea lor pentru unul sau mai multe proiecte-pilot pentru o perioadă determinată, cu condiția ca eficacitatea acestor măsuri să fie monitorizată îndeaproape și să fie luate imediat măsuri adecvate, în cazul în care respectivele măsuri de atenuare nu se dovedesc a fi eficace. Procesul de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea centralelor
  , inclusiv pentru mărirea capacității și necesitatea unor dezvoltări conexe ale rețelei energetice fără a mări suprafața ocupată
  și pentru instalațiile noi cu o capacitate electrică mai mică de 150 kW, pentru instalațiile de stocare a energiei
  , inclusiv electrică și termică, ▌
  (și pentru racordarea lor la rețea), situate în zone
  cu dezvoltare accelerată a
  proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile nu depășește
  șase luni
  , inclusiv evaluările de mediu, în cazul în care sunt prevăzute în legislația relevantă. Acest termen de
  șase luni
  poate fi prelungit cu până la trei luni, dacă este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. Statele membre informează în mod clar dezvoltatorii cu privire la circumstanțele extraordinare care au justificat prelungirea. [Am. 28]

Statele membre facilitează retehnologizarea proiectelor situate în afara zonelor
  cu dezvoltare accelerată
  , asigurându-se că, în cazul în care este necesară o evaluare de mediu a unui proiect în temeiul legislației de mediu a Uniunii, o astfel de evaluare se limitează la efectele potențiale care rezultă din modificare sau prelungire, în comparație cu proiectul inițial.

| (2a) | Atunci când retehnologizarea nu duce la o creștere cu peste 15 % a capacității centralei producătoare de energie din surse regenerabile și fără a afecta necesitatea de a evalua orice impact potențial asupra mediului în temeiul alineatului (2b), racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în termen de o lună de la cererea adresată entității competente sau mai mult dacă există motive de îngrijorare întemeiate legate de siguranță sau o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului. |
| --- | --- |

(2a)

Atunci când retehnologizarea nu duce la o creștere cu peste 15 % a capacității centralei producătoare de energie din surse regenerabile și fără a afecta necesitatea de a evalua orice impact potențial asupra mediului în temeiul alineatului (2b), racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în termen de o lună de la cererea adresată entității competente sau mai mult dacă există motive de îngrijorare întemeiate legate de siguranță sau o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului.

| (2b) | Dacă retehnologizarea instalațiilor solare nu implică extinderea pe o suprafață mai mare și este conformă cu măsurile aplicabile de atenuare a impactului asupra mediului stabilite pentru instalația inițială, proiectul este scutit de cerința, dacă se aplică o asemenea cerință, de a fi analizat pentru a se stabili dacă trebuie să treacă printr-o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE. |
| --- | --- |

(2b)

Dacă retehnologizarea instalațiilor solare nu implică extinderea pe o suprafață mai mare și este conformă cu măsurile aplicabile de atenuare a impactului asupra mediului stabilite pentru instalația inițială, proiectul este scutit de cerința, dacă se aplică o asemenea cerință, de a fi analizat pentru a se stabili dacă trebuie să treacă printr-o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE.

| (2c) | Atunci când retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile sau a unei infrastructuri de rețea aferente, necesară pentru a integra surse regenerabile de energie în sistemul de energie electrică, face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă proiectul necesită o procedură de evaluare a impactului asupra mediului sau o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, o astfel de analiză prealabilă și/sau evaluare de mediu se limitează la efectele care pot apărea după modificare sau extindere în raport cu proiectul inițial. |
| --- | --- |

(2c)

Atunci când retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile sau a unei infrastructuri de rețea aferente, necesară pentru a integra surse regenerabile de energie în sistemul de energie electrică, face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă proiectul necesită o procedură de evaluare a impactului asupra mediului sau o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, o astfel de analiză prealabilă și/sau evaluare de mediu se limitează la efectele care pot apărea după modificare sau extindere în raport cu proiectul inițial.

| (2d) | Deciziile care rezultă din procesul de acordare a autorizațiilor sunt date publicității. [Am. 29] |
| --- | --- |

(2d)

Deciziile care rezultă din procesul de acordare a autorizațiilor sunt date publicității. [Am. 29]

Articolul 16c

Procesul de acordare a autorizațiilor pentru instalarea echipamentelor de energie solară în structuri artificiale

| (1) | Statele membre se asigură că procesul de acordare a autorizațiilor menționat la articolul 16 alineatul (1)
  din prezenta directivă
  pentru instalarea de echipamente de energie solară
  , inclusiv pe acoperișurile clădirilor și instalații de stocare a energiei de pe același amplasament,
  inclusiv instalații solare integrate în clădiri, în structurile artificiale existente sau viitoare, cu excepția suprafețelor artificiale de apă, nu depășește
  o lună
  , cu condiția ca scopul principal al acestor structuri să nu fie producția de energie solară.
  Pentru instalațiile solare cu o putere mai mică sau egală cu 50 kW, inclusiv consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile, consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile care acționează în comun și comunitățile de energie din surse regenerabile, statele membre prevăd o procedură de notificare simplă, astfel cum se prevede la articolul 17 din prezenta directivă.
  Prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2011/92/UE și de la punctul 3 literele (a) și (b), individual sau coroborat cu punctul 13 litera (a), din anexa II la directiva respectivă, o astfel de instalare de echipamente solare este scutită, dacă este cazul, de obligația de a face obiectul unei evaluări specifice a impactului asupra mediului în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE. [Am. 30cp]


  Statele membre au grijă să elimine cerințele privind construcțiile care sunt încă în vigoare. Statele membre stabilesc și o foaie de parcurs pentru a elimina alte obstacole și a impulsiona implementarea accelerată a energiei solare. [Am. 30cp] |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că procesul de acordare a autorizațiilor menționat la articolul 16 alineatul (1)
  din prezenta directivă
  pentru instalarea de echipamente de energie solară
  , inclusiv pe acoperișurile clădirilor și instalații de stocare a energiei de pe același amplasament,
  inclusiv instalații solare integrate în clădiri, în structurile artificiale existente sau viitoare, cu excepția suprafețelor artificiale de apă, nu depășește
  o lună
  , cu condiția ca scopul principal al acestor structuri să nu fie producția de energie solară.
  Pentru instalațiile solare cu o putere mai mică sau egală cu 50 kW, inclusiv consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile, consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile care acționează în comun și comunitățile de energie din surse regenerabile, statele membre prevăd o procedură de notificare simplă, astfel cum se prevede la articolul 17 din prezenta directivă.
  Prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2011/92/UE și de la punctul 3 literele (a) și (b), individual sau coroborat cu punctul 13 litera (a), din anexa II la directiva respectivă, o astfel de instalare de echipamente solare este scutită, dacă este cazul, de obligația de a face obiectul unei evaluări specifice a impactului asupra mediului în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE. [Am. 30cp]

| (1a) | Statele membre iau măsuri pentru ca instalarea de sisteme solare integrate în clădiri să fie scutită de evaluarea impactului asupra mediului în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE și de autorizația de construcție. |
| --- | --- |

(1a)

Statele membre iau măsuri pentru ca instalarea de sisteme solare integrate în clădiri să fie scutită de evaluarea impactului asupra mediului în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE și de autorizația de construcție.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Articolul 16d

Conceptul de interes public superior

În termen de ... [trei luni de la intrarea în vigoare], până la atingerea neutralității climatice, statele membre se asigură că, în cadrul procesului de acordare a autorizațiilor, planificarea, construcția și exploatarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile, racordarea lor la rețea și rețeaua aferentă în sine, precum și activele de stocare sunt considerate de interes public superior și că sunt în serviciul sănătății și siguranței publice, atunci când se pun în balanță interesele juridice în cazuri individuale, în sensul articolului 6 alineatul (4) și al articolului 16 alineatul (1) litera (c) din Directiva 92/43/CEE, al articolului 4 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE și al articolului 9 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/147/CE. ▌

În termen de cel mult [o lună de la data intrării în vigoare a prezentei directive], pentru a reduce incertitudinea juridică, Comisia emite orientări cu privire la modul de punere în aplicare a prezentului articol în conformitate cu cerințele existente în temeiul dreptului Uniunii și cu hotărârile relevante ale Curții de Justiție a Uniunii Europene. [Am. 17]

Articolul 16e

Introducerea accelerată a pompelor de căldură

(1)
     
  Procesul de acordare a autorizațiilor pentru instalarea pompelor de căldură nu poate dura mai mult de o lună.

(2)
     
  Racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în urma notificării entității relevante pentru:

| (a) | pompele de căldură cu o capacitate electrică de până la 12 kW; și |
| --- | --- |

(a)

pompele de căldură cu o capacitate electrică de până la 12 kW; și

| (b) | pompele de căldură instalate de un consumator autonom de energie din surse regenerabile, consumatori autonomi de energie din surse regenerabile care acționează în comun și comunități de energie din surse regenerabile în temeiul articolului 2 alineatul (14) din Directiva (UE) 2018/2001 cu o capacitate electrică de până la 50 kW, cu condiția ca capacitatea instalației de producere a energiei electrice din surse regenerabile a consumatorului autonom de energie din surse regenerabile să reprezinte cel puțin 60 % din capacitatea pompei de căldură sau mai puțin dacă există motive de îngrijorare întemeiate legate de siguranță sau o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului; |
| --- | --- |

(b)

pompele de căldură instalate de un consumator autonom de energie din surse regenerabile, consumatori autonomi de energie din surse regenerabile care acționează în comun și comunități de energie din surse regenerabile în temeiul articolului 2 alineatul (14) din Directiva (UE) 2018/2001 cu o capacitate electrică de până la 50 kW, cu condiția ca capacitatea instalației de producere a energiei electrice din surse regenerabile a consumatorului autonom de energie din surse regenerabile să reprezinte cel puțin 60 % din capacitatea pompei de căldură sau mai puțin dacă există motive de îngrijorare întemeiate legate de siguranță sau o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului;

(3)
     
  Deciziile care rezultă din procesele de acordare a autorizațiilor sunt date publicității. [Am. 32]

Articolul 16f

Statele membre raportează Comisiei:

| (a) | durata proceselor de acordare a autorizațiilor pentru instalațiile de producere a energiei din surse regenerabile în zonele cu dezvoltare accelerată a proiectelor de energie din surse regenerabile, și în afara lor; |
| --- | --- |

(a)

durata proceselor de acordare a autorizațiilor pentru instalațiile de producere a energiei din surse regenerabile în zonele cu dezvoltare accelerată a proiectelor de energie din surse regenerabile, și în afara lor;

| (b) | impactul articolului 16d asupra duratei procedurii de acordare a autorizațiilor și a procedurilor judiciare. |
| --- | --- |

(b)

impactul articolului 16d asupra duratei procedurii de acordare a autorizațiilor și a procedurilor judiciare.

Comisia evaluează informațiile transmise de statele membre și, dacă consideră necesar, propune modificări ale legislației aplicabile.”

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Articolul 4

Transpunerea

| (1) | Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a asigura respectarea articolului 1 alineatul (10) cel târziu până la [
  o lună
  de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. [Am. 35]

  Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru asigurarea respectării articolului 1 alineatele (1), (2), (3), (4), (6), (8) și (9) și a articolului 3 cel târziu până la [
  șase luni
  de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. [Am. 36]

  Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a asigura respectarea articolului 1 alinatele (5) și (7) și a articolului 2 cel târziu până la [
  un an
  de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. [Am. 37]

  Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.
  Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a asigura respectarea articolului 1 alineatul (10) cel târziu până la [
  o lună
  de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. [Am. 35]

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru asigurarea respectării articolului 1 alineatele (1), (2), (3), (4), (6), (8) și (9) și a articolului 3 cel târziu până la [
  șase luni
  de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. [Am. 36]

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a asigura respectarea articolului 1 alinatele (5) și (7) și a articolului 2 cel târziu până la [
  un an
  de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. [Am. 37]

Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.

Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

| (2) | Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(2)

Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 5

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 6

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ▌

Pentru Parlamentul European,

Președinta

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0283/2022).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO C , , p. .

2

(3)  JO C , , p. .

3

(4)  
  Poziția Parlamentului European din ...

4

Poziția Parlamentului European din ...

(5)  Comunicarea Comisiei COM(2019)0640, Pactul verde european.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

6

(7)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).

7

(8)  Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (JO L 124, 17.5.2005, p. 1).

8

(9)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).

9

(10)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

10

(11)  
  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

11

Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

(12)  Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

12

(13)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

13

(14)  Hotărârea Curții de Justiție din 8 iulie 2019 în cauza Comisia/Belgia, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

14

(15)  
  Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (JO L 257, 28.8.2014, p. 135).

15

Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (JO L 257, 28.8.2014, p. 135).

(16)  
  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

16

Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

(17)  
  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

17

Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

---